fra bestyrelsen. 23 



bidrag eller ved bevilgninger af stat eller kommune. Og selvfølgelig 

 vil man heller ikke være bunden til først at lade et fakultet træde 

 igang, naar det kan oprettes i sin helhed, men vil have fuld ad- 

 gang til at oprette enkelte poster under en af afdelingerne før 

 denne i sin helhed kan udstyres med lærekræfter, dersom dette af 

 den ene eller anden grund maatte findes hensigtsmæssigt. 



Hvad angaar maalet for høiskolens undervisning, saa bør det 

 være at meddele videnskabelig uddannelse i de fag, den omfatter, 

 men dernæst antager man, at den, efterhvert som den udvides, 

 bør erhverve eksamensret for de faggrupper, der er repræsenterede 

 ved den samt ret til afholdelse af eksamen filosoficum. 



Af de her nævnte afdelinger bør begynclelsen gjøres med den 

 mathematisk-naturvidenskabelige. 



Denne er paa grund af de store samlinger og det rige lære- 

 materiel, den kræver, maaske næst efter den meclicinske, den kost- 

 bareste. Men disse samlinger haves for den største del allerede i 

 museet, ligesom dette — og observatoriet — kan yde et betydeligt 

 bidrag til fakultetets udstyr med lærekræfter. 



Til et mathematisk-naturvidenskabeligt fakultet vil tiltrænges: 



1 prof. i mathematik, 



1 — i fysik, 



1 — i kemi, 



1 — i zoologi, 



1 — i botanik, 



1 — i mineralogi og geologi, 



1 docent i astronomi, 



1 — i geografi, 



1 — i mekanik. 

 Desuden vil der meget snart behøves assistenter, ialfald i fysik 

 •og kemi, ligesom der vil medgaa en aarlig sum til de naturviden- 

 skabelige instituter og laboratorier. I det hele kan man for høi- 

 skolens mathematisk-naturvidenskabelige afdeling opstille følgende 

 budget for de aarlige udgifter: 



6 professorgager å 5,000 kroner kr. 30,000.00 



3 docentgager å 2,500 kroner. . .' „ 7,500.00 



Amanuenser og vagtmestre „ 7,500.00 



Aarsanslag til de naturvidenskabelige instituter „ 10,000.00 



kr. 55,000.00 



