1900] Sverres saga og egnen omkring Fimreite. 5 
Stedet kunne mindes. Navnet menes, vist med rette, at skrive sig 
fra, at denne Strand har været brugt som Hage (Græsgang), hvor- 
til den endnu for en Del bruges. 
Ffter dette kan der vel ikke være Tvivl om, at de i Saga- 
haandskrifterne forekommende Former Haugastrond og Huga- 
strond ere Forvanskninger af Hagastrond.* 
Hagastrondi, sagaens Hugastrond, er efter dette strækningen 
fra gaarden Haug til pladsen Hølen (se kartet). 
Kartet viser, at der udenfor denne strand ligger to holmer, 
Storholmen og Lilleholmen (Holmen og I Holmen), og at der 
imellem disse holmer og land imod syd er grundt. Naar det er 
fjære, kan man gaa fra Storholmen og iland.  Derimod er der 
mellem Storholmen og landet mod øst dybt, 7 favne, og her er god 
havn og plads til at ligge. 
Det heder i Sverres saga kap. 77 (88), at kong Sverre fre- 
dagen, efter at de havde brændt i Sogndal, ,laa ved Hugastrand og 
fik sig mad ved nonstid; han havde 12 skibe der, men 2 laa efter 
inde i Sogndal. Da man havde spist en stund hørte kongen, at 
vagtmændene, der var lige overfor kongsskibet ved udkigsvagten, 
sagde, (at vardmenninir mæltu, peir er gegnt våru konungsskipinu 
vid sjönarvördinn) at de saa mange skibe komme seilende udenfra 
ned efter Sognesjøen; stundom saa de sex eller syv, men naar de 
bar mere fra hverandre, saa de ti eller tolv. Vagtmændene talte 
sig imellem om, hvad for skibe dette vel kunde være; de mente 
helst, at det maatte være færger, som var reist i følge fra Bergen, 
men andre syntes, det lignede mere langskibsseil. Kongen reiste 
sig op fra bordet, og gik til land og hen til vagtmændene, (för til 
lands ok til vardömanna). Folk ude fra skibene samlede sig da og- 
saa om ham og kom med sin gjetning om, hvad skibe dette kunde 
være. Kongen stod en stund og saa udover og sagde da: Det kan 
ikke nægtes, det er sikkert langskibsseil. Kongen lod da blæse til 
almindelig landgang.* 
Sverre holdt derpaa en tale. 
Det sted, hvor vagtmændene stod, saaledes at de kunde se ud 
over fjorden og tillige saaledes, at kongen, der sad paa skibet, 
kunde høre dem tale sammen, kan paavises, naar man holder sig 
til sagaens beretning, at skibene laa ved Hagastranden. 
Fra selve Hagastrandens sydlige del er udsigten til Sogne- 
fjorden helt lukket, idet landet ved Gjerlogtangen hindrer udsigt 
over Sognefjorden; fra den nordlige del af Storholmen, som ligger 
