1900] Sverres saga og egnen omkring Fimreite. 9 
Nøiagtig at bestemme, hvor langt birkebeinerne har roet ud- 
over imod kong Magnus, er ikke godt muligt, men der staar to 
steder, at de roede ud imod heklungerne; saaledes i kap. 77 (88): 
Birkebeinerne roede ud i mod med alle skibene (Reru Birkibeinar på 
ut öllum skipunum) og senere efter at der er fortalt om kong 
Magnus heder det: Beretningen maa nu gjenoptages med, at bir- 
kebeinerne roede ud imod heklungerne, og straks saa de, at flaaden 
rendte imod dem. (Er par til at taka, at Birkibeinar reru ut å 
möt Heklungum, ok pegar så peir, at flotinn vendi at peim.) Det 
heder videre, at ,foran denne flaade saa det ud paa sjøen som 
naar stærkt regn falder i stille veir; denne skur var snart 
over, det var pileregnen, og da trængtes skjoldene. Mariusuden 
gjorde en lang krog, da den skulde vende, og før den havde vendt 
helt, rendte skibene sammen. Kong Magnus's skibe kom fremme 
paa bougen af Mariusuden og stødte mod bredsiden af den; stæv- 
nene paa kong Maegnus's skibe vendte mod. Skegginn (et af kong 
Magnus's skibe) laa ved det forreste øserum, og saa det ene ved 
siden af det andet, som de fik plads til. Der blev da en haard 
kamp. Heklungerne var meget hidsige, men birkebeinerne dækkede 
sig mere og begge flaaderne drev sammen ind langs med stranden. 
I begyndelsen gik det ugreit for birkebeinerne, da de skulde lægge 
til, og Mariusuden kom imellem kong Magnus's skibe og landet.” 
Naar Sverres flaade som anført har ligget ved Hølen eller nogle 
aaretag indenfor, saa synes slaget at være begyndt i saadan afstand 
fra stranden udenfor, som behøves for at snu et skib af Mariusu- 
dens længde. 
Sverres flaade har efter dette ikke roet et længere stykke ud 
fjorden, men kun et stykke ud fra land, saa at slaget ved Fimreite 
er begyndt ud for Hølen et stykke indenfor Nornes, og saa har 
flaaderne langsomt drevet indover langs med stranden. 
Kong Magnus's fire største skibe var sammentengede, og det var 
disse, som først stødte mod Mariusudens bagbords boug fra forreste 
øserum og fremover. 
Slagets gang og manøvrering skal ikke yderligere omtales her, 
hvor det kun gjælder stedsbestemmelsen for slaget. Ved Sverres 
dispositioner blev slaget som bekjendt vundet, og man har det vistnok 
sjeldne særsyn, at admiralen under kampen og udsat for fiendens 
skud ror udi baad og fra denne anviser skib efter skib dets plads. 
Stedet, hvor slaget er holdt, lader sig efter ovenstaaende paa- 
vise saa vidt nøie, at der kunde være tale om at foretage skrab- 
eo 
