1900] Vestlandets Bombus- & Psityrus-arter. 5 
Arbeidere har jeg ikke kunnet finde før langt hen i juni, men 
de har da baaret merke efter at have fløiet en tid, saa jeg maa 
antage, at de allerede fremkommer 1 begyndelsen af denne maaned, 
i tidlige aar maaske allerede i slutningen af mai. 
De forresten faatallige hanner, som det har lykkes mig at faa 
fat paa, er alle fangede i august, men de har som oftest været 
noget forfløine, saa det er rimeligt, at de fleste fremkommer allerede 
1 sidste halvdel af juli. 
Ogsaa for hannernes vedkommende er Åcomitum den mest fore- 
trukne plante, men jeg har ogsaa observeret dem paa Cirsum, 
Knautia og Succisa, samt paa Hrica tetralix og CValluma vulgaris; 
i et enkelt tilfælde finder jeg ogsaa noteret Campanula rotundifolia. 
Varieteten Harrisella, K1r»., kjender jeg kun fra Jæderen, 
hvor den forøvrigt under mit ophold der forrige sommer (99) viste sig 
at være temmelig almindelig. Denne form, der tidligere er kjendt 
fra England*), maa vel nærmest ansees som en kystrace og er af 
udseende saa forskjellig fra den typiske hortorum, at man ved en 
overfladisk betragtning neppe aner dens sammenhørighed med 
denne art. 
Den typiske Harrisella, K1r». (subterraneus *”) ScHMITH) er nem- 
lig aldeles kulsort uden spor af gule bind eller hvid behaaring 
paa analspidsen. Hos de fleste af de af mig paa Jæderen ind- 
samlede hunner og arbeidere findes dog en temmelig tydelig hvid 
analbehaaring, medens hannerne med undtagelse af et eneste eksem- 
plar er ganske kulsorte. Hos den eneste afvigende han findes 
tillige temmelig tydelige spor af hovedformens gule thorax- og ab- 
dominalbind. 
I løbet af juli og august maaneder (1899) fandt jeg paa en 
eneste gaard i Klep paa Jæderen ikke mindre end 6 reder af denne 
interessante form. De var dog ikke synderlig store; det største 
indeholdt nemlig kun henved 40 individer med 18 celler. De var 
alle anbragte i jorden, men dog i temmelig forskjellig dybde; saa- 
ledes fandtes et lige i kanten af en eræstorv, medens et andet 
maatte fremgraves fra en dybde af henved en halv meter. 
Cellerne var i samtlige reder omgivne af et tæt hylle af visne 
plantedele, ogsaa med uld eller haar; derimod fandtes ikke spor af 
noget vokshylle. 
1) Den sees ogsaa at være fundet i ,Jotunheimen* af SPARRE-SCHNEIDER 
og af ScHØyen tillige i den sydøstlige del af vort land. 
*) Linnés subterraneus er derimod en anden, nemlig Latreillellus, KIrs. 
3) 
