1907] 
Norges  Vestlands  Stenalder. 
19 
søg’t.^)  Omend  de  beg'ge  ikke  egentlig  kan  sies  at  ha  ydet  arlceo- 
logisk  materiale  ndenfor  det  lille  antal  av  flinter,  er  de  ikke  uden 
betydning  for  knndskaben  om  vor  stenalder,  da  her  sikkert  har 
været  en  boplads,  hvor  menneskene  har  ernæret  sig  av  strandslcjæl 
og  fisk  ganske  som  det  danske  kjokkenmøddingfolk. 
I korthed  er  her  omtalt  de  vigtigste  findesteder  for  flinter  fra 
Jæderen,  hvor  rigdommen  har  været  så  stor,  at  man  har  grnnd  til 
at  tro,  at  her  har  været  bopladse.  Mangelen  på  tilstrækkelige 
fnndoplysninger  ved  de  fleste  av  disse  opveies  av  Holeheien,  og  der 
vil  i det  følgende  ikke  bli  tat  hensyn  til  andre  end  denne  Jæder- 
boplads  når  der  blir  tale  om  dateringer.  De  mange  rige  flintmarker, 
der  blottes  ved  dynesandens  bortførelse  av  vind  og  regn  ved  storm, 
eller  som  i regelen  knn  har  været  dækket  av  et  tyndt  lag  anr  med 
græstorv,  må  vel  nærmest  i sin  helhed  knn  tas  som  ndtryk  for  et 
gjennem  den  hele  stenalder  nahnindelig  rigt  beboet  strøg.  Typologisk 
bør  det  ialfald  betviles  at  de  mange  „bopladsfund“  er  at  betragte 
som  enkelte  samlede  fund;  snarere  har  man  at  gjøre  med  forskjellige 
lag  av  en  langvarig,  gjennem  lange  tider  fortsat  beboelse.  Denne 
reservation  gjælder  også  Lister-bopladsene,  der  i meget  er  lig  Jæder- 
fundene. 
Inde  i Ryfylkefjordene  i Stavanger  amt  har  der  muligens  vanæt 
gode  bopladsstrøg  i stenalderen.  Herom  vidner  bl.  a.  flintesp  alte  ren 
fra  Strand  (avb.  hos  prof.  Brøgger).  Muligens  har  der  også  været 
en  boplads  ved  Nedrehø  i Fossan  sogn,  Høle  pgd.;  der  er  ialfald 
herfra  indkommet  flintavfald  til  universitetets  oldsagssamling.  (C. 
19555.)  Stedet  ligger  inderst  inde  i Lysefjorden  og  er  forsåvidt 
ganske  illustrerende  som  det  vidner  om  fremtrængen  på  alle  kanter 
av  stenaldersfolket. 
I topografisk  henseende  har  den  nordlige  del  av  Karmøen  ad- 
skillig lighed  med  Jædeiæn  og  Lister.  Grunden  er  her  som  der 
glacialgrus.  Det  er  da  ganske  interessant,  at  man  nu  synes  at 
skulle  forefinde  omtrent  de  samme  forhold  også  i arkeologisk  hen- 
seende. Konservator  Schetelig  har  i 1905  fundet  flintavfald  ]iå 
3 steder  her,  nemlig  på  Bø  i Torvestad  pgd.  og  på  Noreim  i samme 
pgd.,  og  lidt  sydligere,  ved  Nygårds  teglværk  i Avaldsnes  sogn  og 
pgd.  fandtes  en  smuk  liden  flintflække  sammen  med  endel  mere 
nregelmæssige  spaltestykker  av  grå,  opak  flint.-)  „Skjønt  disse  fnnd 
1)  T.  Helliesen  i Stav.  Mus.  Ab.  1900  p.  57. 
-)  B.  M.  Ab.  1905:  1-1,  p.  31.  B.  5956  og  .5957. 
