30 
A.  W.  Brøgger. 
[No.  1 
laveste  punkt  er  neppe  6 m.  o.  h.  Her  er  fundet  tre  øxer  av  samme 
typevariant  som  flg’.  21.  En  av  dem  er  avbildet  her  flg.  25.  Også 
den  bergart  hvori  her  er  arbeidet,  er  den  samme,  der  hidtil  er  iagttat 
på  disse  bopladse.  (B.  M.  Ab.  1903:  3 p.  23  no.  52  og  1905:  14, 
p.  11,  no.  16.) 
Mnligt  er  det  også  at  vi  i et  fund  fra  Breivik  på  Askøen  ved 
Bergen  må  se  et  bopladsfund  (B.  1901:  37).  Topograflsk  hører 
det  med  til  de  nævnte  fund  fra  Eidsvåg  og  ytre  Arne,  idet  også 
her  nivået  neppe  går  høiere  end  6 m.  o.  h.  for  nedre  rand.  Arkeo- 
logisk hører  også  fnndet  til  disse  bopladse,  idet  her  er  fnndet  en 
øx  av  typen  flg.  21,  25.  På  denne  boplads  er  også  fnndet  to  øxer 
av  butnakket  type,  prikhugne  men  atter  overslebne  og  tvereggede. 
Uden  tydelig  forbindelse  med  hele  denne  klart  sammenhængende 
bopladsrække  er  et  fnnd  fra  Minde  ved  Bergen  (Ab.  1896  p.  116). 
Her  er  fundet  et  grovt  tilhngget  flintstykke,  der  mnligens  kan 
sammenlignes  med  Mullee  26  el.  28,  samt  fragment  av  en  tosidet 
flintøx,  endelig  foruden  endel  flintavfald  også  en  flækkepil  som  flg. 
4 — 5.  Denne  boplads,  hvis  det  da  virkelig  repræsenterer  en  sådan, 
ligger  ifølge  opmåling  av  konservator  H.  Schetelig  23  m.  o.  h. 
Med  denne  gjennemgåelse  er  vi  færdige  med  bopladserne  fra 
wstlandsk  stenalder.  Nordenfor  den  siste  av  disse,  Breivik  på  Ask- 
øen, er  ikke  endnn  kjendt  bopladse.  Dette  behøver  dog  ikke  at  be- 
tegne mangel  på  sådanne,  da  f.  ex.  de  enkeltfundne  øxer  går  helt 
ind  til  Sogndal  i Sogn  etc.  Den  næste,  kjendte  boplads  er  den  fra 
Laukvik  i Aure  pgd.,  Romdals  amt,’)  eller  omtrent  360  km.  fra 
Breivik.  Der  må  dog  ikke  lægges  for  stor  vægt  på  dette.  Yi  hai- 
en lignende  liiatus  for  Øst-Norges  vedkommende,  idet  avstanden 
mellem  bopladsen  ved  Brekke  i Bamle  og  til  Sigersvold  på  Lister 
er  omtr.  240  km.  Jeg  kan  ikke  tro  at  dette  forhold  beror  på  andet 
end  manglende  kundskab. 
De  nordenfjeldske  bopladse,  der  begynder  med  den  nævnte  fra 
Laukvik,  og  som  har  fået  en  oversigtlig  behandling  av  dir.  K.  Rygh 
i „Trøndelagen  i forhistorisk  tid“  p.  7 — 12,  hører  ikke  strengt  med 
i denne  bearbeidelse  av  det  vestlandske  materiale.  Det  er  klart,  at 
de  efter  en  nærmere  undersøgelse  vil  udvide  og  befordre  det  rigtige 
syn  på  dette. 
Det  vikle  nu  være  av  særlig  betydning  om  der  av  det  store 
1)  K.  Bygh  : Trøndelagen  i forliistorisk  tid  (Fe-itskriU  ved  Trondhjems 
900  års  jnbilæimi)  1897,  p.  7 f. 
