1907] 
Norges  Vestlands  Stenalder. 
101 
I eu  eller  anden  liden  sidedal  ligger  en  liden  gård  i lukket  sitna- 
tion.  At  det  for  stenalderens  mennesker  har  været  av  betydning 
at  der  var  godt  jordsmon  hvor  de  skulde  bo,  er  sikkert.  Men  her 
kan  ikke  dette  ha  havt  nogen  større  betydning.  Her  er  alt  for  dår- 
ligt,  og  var  det  visselig  i stenalderen  også.  Foi'skjellen  er  kun 
skogens  udbredelse,  der  var  langt  større  dengang.  Men  hele  landet 
fi'a  Kristianssand  til  Lister  kan  kun  ha  huset  en  hjsthefolkning,  der 
har  levet  av  havet.  Det  har  været  en  hovednæringsvei  at  fiske  og 
jage;  men  hvor  der  har  været  mulighed  for  det,  har  jordfiækkene 
været  dyrkede.  Denne  generelle  regel  gjælder  vistnok  for  det 
hele  vestland.  Lister  og  Jæderen  undtagne. 
På  Lister  er  der,  som  tabellerne  udviser,  en  større  ansamling 
stenaldersfnnd.  Det  er  sikkert,  at  dette  har  sin  årsag  i Listerlan- 
dets  eiendommelige  geologiske  beskattenhed.  Både  Jæderen  og  Lister 
er  glaciale  gi'us-  og  morænedannelser,  hvis  historie  er  særlig  inter- 
essant av  mange  grunde.  Det  er  av  professor  Bkøgger  påvist,  at 
tilgangen  på  naturlig  flint  i Norge  ikke  nogetsteds  — Lister  og 
Jæderen  nndtagen  — har  kunnet  tilfredsstille  forbrnget  i stenalderen. 
(Strandlinjens  beliggénhed  p.  G8 — 75).  Praktisk  talt  er  flinten  ukjendt 
på  naturlig  vei  i hete  Norge  udenfor  Lister  og  Jæderen. 
Her  findes  altså  flint  i grus;  det  er  derfor  nødvendigt  at  søge 
forklaringen  herpå  i Jæderens  og  Listers  dånnelseshistorie.  Under 
istiden  var  som  bekjendt  den  norske  rende  hovedveien  for  vældige 
ismasser,  der  søgte  sig  vei  mod  vest  fra  Finland  og  Østersjøen 
og  store  dele  av  Sverige.  Disse  har  da  lagt  av  på  Lister  og 
Jæderen  og  iøvrigt  andre  steder,  grus  og  flytblokker  fra  de  østlige 
dele  av  Skandinavien.  Flinten  er  sandsynligvis  kommet  med  den 
isstrøm  fra  syd,  der  på  Skageraks  bund  rodede  op  flintmasser  fra 
kridtformationenen;  denne  fortsætter  efter  al  sandsynlighed  fra 
Skåne  og  de  danske  øer  under  havet  heuimod  Skageraks  store 
bassin.  Ved  en  merkelig  sammenstødning  av  isstrømmene  ved 
Lindesnes  er  blokke  fra  Kristianiafeltet  blandet  med  flintstykker 
fra  kridtformationen  på  Skageraks  bund.  Listerlaudet  kan  altså 
sies  at  være  et  morænelandskab,  dannet  ved  en  stor  Skagerakglet- 
schers  vii'ksomhed;  det  har  sterke  ligheder  med  Jylland-Danmark. 
I hovedsagen  er  Jæderen  dannet  på  samme  måde. 
I stenalderen  må  der  både  på  Lister  og  Jæderen  ha  voxet 
meget  skog,  og  sandsynligvis  har  det  vel  været  ekeskog  for  en  stor 
