1907] 
Bræernes  voksen  i det  vestlige  Norge. 
7 
Nedenstaaende  tabel  er  udregnet  paa  samme  maade  som  tem- 
peraturen, af  det  meteorologiske  instituts  aarbøger,  fra  8 stationer  i 
de  til  bræerne  stødende  egne.  -f  betegner  procentvis  overskud  over 
den  normale  nedbørsmængde,  -i-  defekt  af  den. 
Procentvis  overskud  eller  defekt  i forhold  til  normal  nedbørs- 
mængde : 
1902 
1903 
1904 
1905 
For  det  hele  aar  
-^4  7o 
+ 17  % 
2»/o 
+ 17  7o 
For  de  8 mdr.  Iste  jan. — 
Iste  mai  og  Iste  septbr. 
—Iste  jan 
^ 3 % 
+ 18  7o 
+ 2»/„ 
+ 17  »/« 
Saavel  aaret  som  vintermaanederne  1901  havde  betydelig  mindre 
nedbør  end  normalt.  Da  nu  nedbøren  ogsaa  i 1902  holdt  sig  lidt 
under  det  normale,  saa  maa  de  betydelige  snemængder,  som  den 
sommer  laa  over  i fjeldene,  hovedsagelig  skyldes  det  kolde  veir, 
man  da  havde.  Der  smeltede  kun  lidet  bort  af  sneen  i høifjeldene. 
Den  følgende  sommer  1903  var  den  overliggende  snemængde  endnu 
større.  Det  aar  virkede  ogsaa  baade  nedbør  og  temperatur  i samme 
retning.  Nedbøren  var  i de  8 kolde  maaneder  18  % over  normal, 
og  sommerens  middeltemperatur  laa  0°.8  C.  under  den  normale.  I 
1904  var  nedbøren  omtrent  normal;  men  sommerens  middeltempera- 
tur laa  0°.5  C.  under  den.  Den  overliggende  snemængde  i det 
vestlige  Norges  fjelde  var  \istnok  mindre  end  de  to  foregaaende 
somre,  men  dog  større  end  den  havde  været  i en  række  af  aar 
forud  for  1902. 
Nu  kan  man  indvende,  at  vi  ikke  kjender  hverken  temperatur- 
forholde  eller  nedbør  i de  høifjelde,  hvorfra  bræerne  næres.  Dette 
er  vistnok  saa;  men  af  de  meteorologiske  iagttagelser,  som  foiæ- 
ligger,  kan  vi  dog  slutte  os  til  deres  forandringer  her.  Har  f.  eks. 
et  aar  større  nedbør  end  et  forudgaaende  i de  lavere  trakter,  vil 
det  samme  være  tilfældet  i de  tilstødende  fjeldegne.  Er  en  sommer 
kjøligere  end  den  var  aaret  forud  i de  beboede  strøg,  linder  ogsaa 
samme  forhold  sted  i de  næiiiggende  fjelde. 
Temperatur  og  nedbør  varierer  i hovedsagen  paa  samme  maade 
i de  lavere  egne  og  de  tilstødende  fjeldtrakter.  Vi  kjender  vistnok 
ikke  deres  størrelse  for  høifjeldenes  vedkommende,  men  deres  vaiia- 
11 
