1907] 
Østfinmarkens  fuglefauna. 
33 
tidligt.  Egantallet  er  oftere  4 end  3.  1 Øvre  Pasvik  var  ungerne 
udfløine  i 1906  den  23de  juli. 
I 1 kuld  var  eggenes  længde  25 — 26.5  mm.,  bredde  17 — 18.5  mm. 
Totall.  (15  ad.  eksemplarer)  229—237  mm. 
42.  Pyrrhula  pyrrhula  (L.  1766). 
Dompappen  skal  ifølge  dr.  Wessel  (p.  49)  være  iagttaget  ved 
Tsjoalmejavre;  her  blev  af  en  mindre  flok  en  cf  skudt  i mars  1897. 
Andre  iagttagelser  om  dens  forekomst  i distriktet  i de  senere  aar 
foreligger  ikke.  Ifølge  Sommeeeelt  (p.  81)  skal  den  et  par  gange 
være  bemerket  ved  Varangerfj orden  i midten  af  forrige  aarlmndrede. 
43.  Passer  montanus  (L.  1766). 
Pilfinken  har  jeg  paatruifet  en  enkelt  gang  ved  Hestefos  i Øvre 
Pasvik,  hvor  jeg  skjød  et  par,  cf  9;  den  13de  juni  1904.  (Øp- 
bevares  paa  Tromsø  museum).  Muligens  forekommer  den  dog  aar 
om  andet  rugende  i Sydvaranger;  i 1898  blev  saaledes  3 par  iagt- 
taget paa  Kirkenes  af  dr.  Wessel  (p.  49)  hele  sommeren  og  høsten 
udover  til  i oktober;  samme  sommer  observeredes  desuden  et  par 
individer  paa  Bugønes  og  et  individ  i Bugøfjord.  I Østtinmarken 
forøvrigt  er  den  paåtruffet  ved  Næsseby  og  Vardø.  (Collett  3, 
p.  125,  5,  p.  62). 
44.  Fringilla  coelebs  (L.  1766). 
Boglinken  indtrætter  aarlig  i spredte  eksemplarer  under  vaar- 
trækket  sidst  i april.  Ved  Hestefos  har  jeg  ialt  paatruffet  9 eksem- 
plarer, nemlig  i 
1901  en  cT  "Vs.) 
1904  en  9 j i Tromsø  museum. 
1905  3 cf  -74,  '74,  Vo. 
1906  4 stykker,  en  cf  ''Vn  2 cf  og  1 9 '^74- 
Den  ruger  neppe  i distriktet. 
Totall.  (6  ad.  eksemplarer)  163 — 171  mm. 
45.  Fringilla  inontifringilla  (L.  1766). 
Bjerglinken  er  almindelig  udbredt  over  hele  Sydvaranger,  hvor 
den  aarlig  ruger  i større  eller  mindre  antal.  I 1901  ruged  den  saa- 
ledes overoi'dentlig  talrig  rundt  Hestefos;  i 1902  og  1906  forekom 
den  almindelig  her,  men  langtfra  talrig;  i 1905  observeredes  blot 
