1907]  lagltagelsei-  fra  ten-assev  og  strandlinjer  i det  vestlige  Norge. 
5 
Ovenfor  Støle  kirke  danner  Stølemoen,  som  tidligere  benyttedes 
til  ekserserplads,  afslutningen  af  terrassefladen  mod  morænen.  Den 
bestaar  i overfladen  af  grovt  elvegrus,  saa  den  kun  giver  mager 
jord  og  er  derfor  lidet  skikket  til  opdyrkning. 
Langs  føden  af  fjeldet,  som  hæver  sig  over  terrassen  paa  dens 
nordøstlige  side,  er  der  paa  fladen  et  gammelt  elveleie,  som  tager 
sin  begyndelse  fra  morænens  ende.  Her  har  tydeligvis  et  af  atløbene 
fra  den  bræ,  som  endte  ved  morænen,  da  den  store  Støleterrasse 
opbyggedes,  gaaet. 
Mellem  gaardene  Støle  og  Kambe  har  Stølebækken  skaaret  et 
dybt  indsnit  i terrassen.  Herved  faar  man  et  indblik  i dens  byg- 
Fig.  2.  Profil  i terrassen  ved  Stølebækken,  mellem  Støle  og  Kambe. 
uing.  Ovenstaaende  profil  giver  et  billede  af  forholdene  paa 
dette  sted. 
Overst  har  man  elvegrus  med  rundslidte  stene  af  omtrent  2 
meters  mægtighed.  Derunder  kommer  sand,  forholdsvis  fin,  af  om- 
trent 1.5  meters  mægtighed.  Denne  lagrække  hviler  paa  en  mægtig 
afleiring  af  sandholdigt  skiveler  (hvarfvig  lera),  som  udgjør  hoved- 
massen  i den  store  terrasse.  Skiveleret  og  den  fine  sand  maa  være 
afsat  af  forholdsvis  roligt  vand,  gruslaget  derimod  af  vand  med 
ikke  ringe  strømhastighed,  antagelig  stammer  det  fra  smeltevandet 
af  den  bræ,  som  har  afsat  morænen  ovenfor  Støle.  Gruset  i ter- 
rassens overflade  bliver  ogsaa  grovere  og  grovere,  eftersom  man 
nærmer  sig  morænen. 
Ved  Støle  lykkedes  det  mig  ikke  at  finde  skjæl.  Det  blev  mig 
imidlertid  opgivet,  at  der  under  bygningen  af  veien  skulde  være 
