6 
Haakon  Schetelig. 
[Nr.  11 
ristning-enes  skibstype,  nemlig’  deri,  at  den  nederste  kjøllinje  ogsaa 
paa  stenens  fremstilling  fortsætter  sig  op  utenfor  de  høie  stavn- 
partier,  som  den  forbindes  med  ved  tverstreker.  Selv  her  er  dog 
likheten  med  helleristningstypen  ikke  meget  slaaende,  og  vi  tør  neppe 
lægge  nogen  større  vegt  paa  dette  ene  træk,  naar  skibet  paa  Austreim- 
stenen  som  helhet  har  en  ganske  anden  form  end  broncealderens 
skib,  som  vi  kjender  dem  fra  de  utallige  fremstillingen  i hellerist- 
ningene.  Vi  linder  ikke  paa  vor  sten  den  lange  rette  kjøllinje,  som 
løper  parallelt  med  rælingen  i hele  skrogets  længde;  hele  fartøiet 
er  krummet,  det  har  sin  største  dybde  paa  midten,  og  kjølens  og 
rælingens  linjer  løper  næsten  sammen  og  gaar  i en  jevn  bue  over 
i de  høie  stavnpartier.^)  Bare  efter  skibets  form  kan  vi  altsaa  ikke 
henføre  det  til  broncealderen.  Men  hertil  kommer,  hvad  der  for 
mig  synes  at  være  det  væsentlige  ved  Austreimstenen,  nemlig  hele 
monumentets  karakter  som  saadant,  — en  reist  sten  med  billedet 
av  et  skib.  Der  kj endes  ikke  skibsfigurer  paa  reiste  stene  fra 
broncealderen. 
Meget  nærmere  ligger  en  sammenligning  med  en  del  monumenter 
fra  den  senere  jernalder.  I Stockholm  museum  er  opstillet  en  helle 
av  brun  sandsten  fra  kirken  i Haggeby  socken  i Uppland.  Paa 
hellens  ene  side  er  i’istet  et  skib ; den  anden  side  har  en  fremstilling, 
som  har  været  tolket  som  en  hestekamp.  Denne  sten  har  med  gode 
grunde  kunnet  dateres  til  tiden  omkring  500  e.  Kr.')  Haggebystenens 
skib  har  i hele  sin  form,  i linjenes  løp,  megen  likhet  med  billedet 
paa  Austreimstenen;  ogsaa  utførelsen  stemmer  overens,  forsaavidt 
som  begge  billeder  er  tegnet  med  ganske  enkle  linjer.  Likeledes 
har  ogsaa  Haggebystenen  været  et  fritstaaende  mindesmerke,  som 
det  fremgaar  av,  at  den  har  billeder  paa  begge  sider.  Vistnok  er 
skibet  paa  Austreimstenen  meget  enklere  fremstillet  og  mangler  alle 
detaljer  — roere  ved  aarene  og  styresmand  ved  roret,  — som  er 
tydelig  tegnet  paa  Haggebystenen ; men  dette  kunde  vel  til  en  vis 
')  Man  vil  let  kunne  kontrollere  det  her  uttalte  ved  en  .sammenligning  med 
de  almindelig  kjendte  helleristningsbilleder : L.  Baltzer:  Gl^-plies  des  Eochens 
du  Boliuslan  (Suéde),  Gothembourg  1881;  dr.  Sophds  Muller:  Vor  Oldtid.  Kjø- 
benhavn  1897,  s.  418.  G.  Gustafson:  Norges  Oldtid,  Kristiania  1906,  s.  54 — 57. 
Foreningen  t.  norske  fortidsm.  bev.,  Aarsberetn.  1855,  pl.  I;  1896,  s.  145  og 
plancbe;  1901,  s.  33  ff.,  1902,  s.  106  ff.  Stavanger  Museums  Aarsbefte  1900, 
pl.  I — IV.  — Svenska  Fornminnesfor.  Tidskr.  8,  pl.  1 og  2. 
-)  Ture  J:son  Arne;  Huru  gammal  ar  ristningen  å Haggebystenen  ? Svenska 
Fornminnesforeningens  Tidskrift,  121,  s.  31,  figg.  1 og  2. 
