1907]  Bergensfeltet  og  tilstødende  trakter  i sengiacial  og-  postgdacial  tid. 
41 
af  pholasniveauet  har  betegnet  som  dryasniveauet,  og  som  ifølge 
ØYEN  ved  Kristiania  ligger  216  m.  o.  h. ; medens  det  epiglaciale 
niveau  sammesteds  kun  ligger  200  m.  o.  h. 
Terrasser  mellem  de  to  øverste  terrasseniveauer. 
Efter  dannelsen  af  de  øverste  terrasser  og  strandlinier  begyndte 
en  forholdsvis  hurtig  hævning  af  landet,  .der  med  nogle  faa  afbry- 
delser  fortsatte,  indtil  det  næste  trin  af  strandlinier  og  korrespon- 
derende terrasser  under  den  derpaafølgende  stans  begyndte  at  dannes. 
De  mindre  afbrydelser  representeres  af  endel  terrassetrin,  som 
imidlertid  paa  et  par  undtagelser  nær  ikke  findes  udviklet  i det 
egentlige  Bergensfelt,  men  i de  nærmest  østenfor  det  liggende  trakter, 
hvor  hævningen  i det  hele  har  været  større.  Da  de  her  nævnte 
terrasser  er  langt  mindre  udviklet  end  baade  det  øverste  og  det 
næst  øverste  niveaus,  og  der  i den  tid,  de  dannedes,  ikke  er  dannet 
tilsvarende  strandlinier  i fast  fjeld,  maa  man  vel  kunne  gaa  ud  fra, 
at  disse  stans  har  været  af  underordnet  betydning. 
Det  første  trin  linder  vi  i høider,  der  er  omtrent  90  % af  de 
øverste  terrassers.  Til  dette  niveau  henregnes  følgende  terrasser: 
Haugsdal,  Masfjorden 55.6  m.  o.  h. 
Nøttveit  ved  Romerheimfj orden  50.3  — 
Vaksdal 63.2  — 
Voss 75.2  — 
Ekelandsosen — Skjælbrigt  ....  67.1  — 
Det  andet  trin  ligger  i høider,  der  er  ca.  80  % af  de  øverste 
terrassers  paa  vedkommende  sted.  Vi  har  her  følgende  terrasser: 
Haugsdal,  Masfjorden 47.7  m.  o.  h. 
Gjerstad,  Osterø  50.4  — 
Bolstad 50.9  — 
Voss 66.9  — 
Vaksdal 57.8  — 
Ekelandsosen— Skjælbrigt 60.4  — 
Enkelte  meget  svagt  udviklede  terrassetrin  lader  sig  ikke  an- 
bringe i nogen  af  disse  grupper. 
I en  netop  udkommen  af  handling  nævner  Rekstad,  at  i de 
