82 
Carl  Fred.  Koldei’up. 
[No.  14 
tag-  en  veksellagring  af  ler  og  sand.  Forekomsten  minder  i det 
ydre  om  forekomsten  ved  Stamnes,  som  senere  skal  beskrives. 
Kommer  man  ind  til  Bolstadfjorden,  der  er  Eidsfjordens  nabo- 
fjord, vil  man  tinde  lignende  forhold.  Idet  man  naar  frem  saa 
langt  som  til  Stamnes,  der  ligger  ved  fjordens  begyndelse,  ser  man, 
at  der  i den  store  kløft  mellem  de  forholdsvis  høitliggende  fjelde 
paa  nord  og  sydsiden  af  fjordindløbet  ligger  et  mindre  fjeldparti, 
der  deler  selve  fjeldsænkningen  op  i to  partier,  hvoraf  det  nord- 
lige, hvorpaa  bl.  a.  kirken  ligger  (se  billedet,  fig.  28)  er  udfyldt 
Fig.  29.  Sandtagene  ved  Stamnesleiren. 
af  løsmateriale,  der  er  bygget  op  til  en  høide  af  56.8  m.  o.  h. 
(nivelleret  af  Melkild  og  Westly),  mens  det  søndre  er  det  egent- 
lige fjordløb  eller  strømløb.  At  der  ogsaa  her  i sin  tid  har  ligget 
en  moræne,  maa  vel  ansees  sikkert;  men  senere  har  strømmen 
brudt  sig  igjennem  det  søndre  løb,  mens  de  vældige  løsere  masser, 
der  dækkede  nordre  løb,  fik  ligge  i ro,  ja  kanske  senere  endog  er 
blevet  paabygget  lidt  ved  de  af  strømmen  under  maksimum  af  lan- 
dets sænkning  transporterte  bestanddele.  Undersøger  man  dybde- 
forholdene  i bugten  ved  Stamnes,  finder  man,  at  der  langs  søndre 
land,  altsaa  udenfor  der,  hvor  Bolstadfjorden  nu  har  sit  indlob,  er 
grundt  (ca.  5 m.),  mens  der  udenfor  den  endnu  ubrudte  Stanmes- 
moræne  er  adskillig  dybere  (ca.  15  m.).  Studerer  man  forholdene 
