1907]  Bergensfeltet  og  tilstødende  trakter  i senglacial  og  postglacial  tid. 
83 
i det  nuværende  fjordindløb,  vil  man  se,  at  der  er  dybest  paa  syd- 
siden, hvor  strømmen  ei‘  „tung“.  Maaske  har  strømmen  i tidligere 
dage,  da  den  brød  igjennem  morænen  ogsaa  været  „tyngst“  paa  syd- 
siden, og  derfor  er  søndre  og  ikke  nordre  løb  gjennembrudt. 
Hvad  høiden  af  de  løse  masser  i den  muligens  senere  noget 
paabyggede  Stamnesmoræne  angaar,  saa  er  denne  paa  vestre  side, 
ret  op  af  kirken,  af  Melkild  og  Westly  bestemt  til  56.8  m.  o.  h. 
En  anden  af  mine  elever,  ingeniør  Toekildsen,  har  senere  ved 
nivellement  bestemt  høiden  af  den  ved  en  bugt  af  Bolstadfjorden 
Fig.  30.  Et  st3'kke  af  fjeldvæggen  i ,,Skipshedlaren“.  Strømme  ved 
Bolstadfjorden. 
liggende  indre  del  af  „Stamnesterrassen“  til  5d.6  m.  o.  h.  Disse 
rester  af  terrasser  (tildels  sidemoræner?)  iindes  ogsaa  ved  Stamnes- 
leiren  (se  fotografi,  fig.  29),  hvoi-  der  er  betydelige  sandtag,  som 
aarligaars  leverer  store  masser  af  sand,  og  endnu  høiere  oppe  i 
strømmen  ved  gaarden  Strømme. 
Reiser  man  fi-a  Stamnes  og  opover  langs  Bolstadsfjordens 
første  trange  del,  finder  man  allerede  ved  Stamuesleiren,  ca.  1 km. 
høiere  oppe,  rester  af  moræne  no.  2 og  et  til  sine  tider  ganske 
stridt  strømløb.  Man  reiser  saa  i 1’oligt  farvand,  indtil  man  naar 
frem  til  det  særdeles  stride  strømløb  ved  gaarden  Strømme,  ca.  5 
