1914] Gammel vestlandsk vævkunst. 15 



Ogsaa den har vistnok sit utgangspunkt i det gamle roseteppe; et 

 aaklæ som fig. 26 viser saaledes den karakteristiske mellemform 

 mellem ottebladsrosen og stjernen, som tidligere er omtalt. Et 

 aaklæ som dette, der forekommer i flere eksemplarer, er typisk 

 nordhordlandsk i sin farve, idet det domineres av rødviolet og blaat; 

 derimot viser det ikke forøvrig den fnldt utviklede type. Denne 

 har nemlig forlatt mønstret og er sammensat av en række horizon- 

 tale border, en eiendommelighet som allerede antydes i flere rose- 

 tepper (planche I) og ogsaa præger enkelte Sognetepper (fig. 17 

 og 19). I Nordhordlandsteppet blir det dette træk, som er det 

 mest fremherskende. Og ved siden derav farverne, der er meget 

 mere vekslende og urolige end i Hardangerteppet eller Sogneteppet. 

 Vestlandsfarverne forekommer saaledes aldrig i denne gruppe, spe- 

 cielt er den røde farve temmelig sjelden, mens den tidligere omtalte 

 rødviolette (vistnok den samme som vi tinder i de gamle rosetepper) 

 her er overordentlig almindelig. Helt typisk er et aaklæ som det, der 

 er gjengit som planche II; det viser næsten alle de bordmotiver, som 

 anvendes i denne gruppe. Det er karakteristisk, at disse border 

 er utført i 3 eller rettere 4 forskjellig slags teknik. Øverst kom- 

 mer en liten „trøbraut ul ) i skyttelvæv; saa følger en ,, enkel kro- 

 karand" i almindelig rutevæv, saa igjen en trøbraut, derefter en 

 stjernebord („ottebladsroser") i rutevæv, nedenfor den et par ind- 

 smettede border („spilebraut' ( . betegner teknikken); saa kommer 

 en ,.saksebraut", utført i billedvævteknik, saa igjen en spilebraut. 

 saa en ,.skjorteknapbraut" i skyttelvæv; derefter en større bord 

 med et motiv, omdannet av ottebladsrosen, vekslende med smaa- 

 kors (det samme motiv som danner mønstret paa Hardangerteppet 

 fig. 10), denne bord igjen i rutevæv o. s. v. En rutebord, som vi 

 fiuder den paa fig. 27 kaldes „dobbelt krokarand". — Vi har altsaa 

 her rutevæv, billedvæv, smettevæv og skyttelvæv. Den samme 

 tekniske eiendommelighet gjør sig gjældende paa fig. 27 og præger 

 i det hele tat de fleste Nordhordlandstepper. Et par av aaklærne 

 viser ogsaa primitive figurfremstillinger, saaledes fig. 28; disse er 

 sikkert temmelig nye, sandsynligvis fra midten av det 19de aar- 

 hundrede. Det her avbildede utmerker sig forøvrig ved en helt 

 regelmæssig ottebladsrose, hvor til og med regelen om farveskift- 



x ) De her opførte navne er meddelt av en gammel kone fra Valestrand i 

 Hammer, som selv som ung har utført adskillige slike tepper. Frk. Kaland, 

 Bergen, har velvillig gjennemsett de anvendte tekniske uttryk. 



