22 Einar Lexow. [Nr. 2 



landske jomfruteppe viser oprindelig figurerne placert paa en bund, 

 der er helt dækket av ornamentale motiver; samtidig forekommer 

 tepper, der kun viser disse motiver. Under den videre utvikling 

 av jomfrutepperne taper figurerne litt efter litt sin betydning, saaat 

 de tilslut næsten forsvinder; det sidste jomfruteppe kommer saa- 

 ledes til at staa det helt ornamentale teppe meget nær og blir 

 en slags mellemting mellem dette og det egentlige jomfruteppe. 



Imidlertid er ikke denne utvikling det eneste, som er foregaat 

 inden vestlandsk billedvævning. Der foregaar ikke bare en motiv- 

 degeneration; der kommer ogsaa noget nyt til. Muligens kan vi 

 allerede se noget nyt i det brudepar, som danner det eneste figur- 

 motiv paa et Hardangerteppe som fig. 44; muligens er dette bare 

 en forenkling av jomfruteppet, hvor vi jo ogsaa har en brudgom, 

 og hvor jo hver av de kloke jomfruer i en viss betydning er at 

 betragte som hans brud. Det rigtigste er kanske at betragte tep- 

 pet fra dette sidste synspunkt. Det hører isaafald helt ind i den 

 gruppe, som vi ovenfor har behandlet. 



Derimot lindes der en helt særpræget gruppe av en noget anden 

 karakter, der ogsaa er av vestlandsk oprindelse og antagelig er 

 lokalisert til Voss. Jeg kjender 5 tepper, der tilhører denne gruppe; 

 av disse er to fra Voss, (fig. 46, det andet ikke avbildet tilhører begge 

 Bergens Museum), et er indkjøpt i Bergen (fig. 48, tilh. Kristiania 

 Kunstindustrimuseum), et er fra ukjendt sted (fig. 45, tilh. Kristi- 

 ania Kunstindustrimuseum), mens et angives at være fra Sollien, 

 paa grænsen mellem Ringebu og Østerdalen (fig. 47, tilh. Sand- 

 vigske Samlinger, Lillehammer). Det eiendommelige for gruppen 

 er kompositionen med et mindre billedfelt, omgit av flere border: 

 helt typiske er fig. 45 og 46, det ene, der er datert 1745, viser 

 en spillemand, to dansende piker, to hjorter og vegetabilske orna- 

 menter i billedfeltet, det andet en mand, to hjorter og lignende 

 ornamenter. Borderne paa disse tepper er, som man ser, praktisk 

 talt de samme. Borderne paa fig. 47 er av ganske den samme 

 karakter, og jeg nærer derfor ingen betænkelighet ved at henføre 

 teppet til denne gruppe, saameget mere som det er uten nogen- 

 somhelst likhetspunkter med gudbrandsdalsk billedvæv. Det frem- 

 stiller vistnok de 5 kloke og de 5 daarlige jomfruer, placert hver 

 i sin rute, og med haner og amire motiver i lignende ruter. Fig. 

 48 skiller sig noget fra disse tre tepper, idet det har to billedfelter. 

 med de 5 kloke jomfruer i det ene, de 5 daarlige i det andet; 

 men da bordens motiver ganske stemmer med den indre bord paa 



