1914] Gammel vestlandsk vævkunst. 23 



fig 1 . 45 og jomfruerne er behandlet paa ganske den samme maate 

 som dette teppes dansende piker (sml. kronerne, ansigtstypen og 

 dragten), kan det ikke være nogen tvil om, at det tilhører den 

 samme gruppe. Endelig har vi ogsaa et teppe med et rutevævs- 

 mønster 1 ) i midt feltet istedenfor figurer og plantemotiver, mens for- 

 øvrig kompositionen og borderne er ganske som paa fig. 45, 46 og 

 47. Ved sin datering (1798) og proveniens (Vossestranden) bidrar 

 det sterkt til at tid- og stedfæste gruppen 2 ). Alt i alt betegner 

 disse tepper en ny indsats i vestlandsk billedvævning, det 18de 

 aarhundredes indsats. Med sin strenge linjeføring synes de at repræ- 

 sentere en slags reaktion mot den formopløsning, som vi har iagt- 

 tat i den tidligere omtalte Vestlandsgruppe. Og mens denne først- 

 nævnte gruppø tar sit utgangspunkt i bykulturens frembringelser, 

 har vi her for os en fornyelse, der kommer indenfra og ikke skyl- 

 des nogen paavirkning fra bykulturen. 



III. 



Under gjennemgaaelsen har jeg ikke noget sted nævnt noget 

 om, hvilke aaklær der fra et æstetisk standpunkt set er de bedste. 

 Uttalelser derom hører ikke hjemme i selve undersøkelsen. Men 

 da vi jo her behandler et kapitel av norsk folkekunst, tror jeg 

 allikevel emnet kræver, at ogsaa den side av saken berøres. Et 

 forsøk paa en kunstnerisk vurdering av materialet maa imidlertid 

 efter sin natur være helt skjønsmæssig og stilles derfor utenfor 

 den egentlige gjennemgaaelse. 



De gamle „rosetepper" er som nævnt temmelig ensartet. At 

 de teknisk set er fortræffelig utført kan ikke dække over deres 

 mangel paa dekorativ virkning. De er for regelmæssige, mangler 

 fantasi. Farverne er nu bleke og kjedelige. I sin tid har de været 



x ) Det maa her mindes om, at rutevæv og billedvæv jo iprincippet er gan- 

 ske den samme tekuik. Forskjellen bestaar bare i, at rutevæven undgaar bruken 

 av skråa og krumme linjer, der selvfølgelig er vanskeligere at utføre, og derved 

 indskrænker sig til at behandle helt geometriske motiver. 



2 ) I denne forbindelse kan ogsaa nævnes to tepper i Vestlandske Kunst- 

 industrimuseum, der er indkjøpt paa Vestlandet, men ikke har nærmere lokali- 

 tetsangivelse. Ogsaa de har den samme komposition og de samme border som 

 den her omtalte gruppe; i midtf eltet har de ornamenter og plantemotiver i bil- 

 ledvæv. Tepperne er magasinerte, og jeg er først blit opmerksom paa dem, 

 .efterat ovenstaaende er gaat i trykken. 



