1914—15] Hvaler og hvalfangst i Sydafrika. 17 



ca. 7 cm.s længde. Da man tråk dem op paa platformen, raudt 

 der melk ut av deres mammæ, hvilket viser at de hadde født 

 samme aar. 



Det er sandsynlig at knølen som regel føder en unge hvert 

 aar, og at den befrugtes ca. 4 uker efterat den har født, d. v. s. 

 naar ungen har lært nogenlunde at klare sig selv. Efter dette skulde 

 den ha en drægtighetstid av ca. 11 maaneder, hvilket man ogsaa 

 har antat for nord-knølens vedkommende. 



De fleste fostre som lindes ved Saldanha-stationerne i den første 

 tredjedel av november, er under 0.5 meter lange. Hovedmængden 

 av knøl utenfor Benguela synes derfor at parre sig i oktober. Om- 

 trent den samme tid gjælder ogsaa for østkysten. 



Paa sydturen ledsages knøl-parret av den nyfødte unge, som 

 da sedvanligvis har en længde av 15 fot eller mere. 



Hannen viser stor forkjærlighet for familien, og skytes hunnen 

 først, forblir den som regel paa stedet, saa baade den og ungen kan 

 tas efterpaa. Skytes derimot hannen først, drar hunnen med 

 ungen videre. 



Paa sydturen gir knølen sig sedvanligvis god tid og gjør jagt 

 paa hvad den finder underveis. I urolig veir springer den hyppig 

 op over vandskorpen. Ofte sees den likesom nordknølen at boltre 

 sig rundt i havoverflaten og vifte med den ene av brystfinnerne 

 høit over våndet. 



I sjøen kan kjønnene som oftest kj endes fra hinanden ved at 

 hunnens rygfln er mere avrundet og gjerne ender i en fin, bøiet 

 flik, mens hannens er mere ret og avstumpet i spidsen (Ande. 

 Ingebrigtsen). 



I Saldanha Bay skilte man mellem en liten knølform, som man 

 kaldte „Bahiaknøl", og den store „kongeknøl". 



Den første skulde være sterkere bevokset med coronulaer og 

 springe hyppigere op over våndet end de andre knøler. Sandsyn- 

 ligvis er „Bahiaknølen" kun ungdyr. 



Næsten alle knøler er mere eller mindre befængt med parasiter, 

 mest coronulaer og hvallus (Cyamus). En han fra Durban, 15 no- 

 vember 1912, hadde talrike nematoder (ascaris) i svælget og tarmene. 

 Enkelte eksemplarer har i spækket dype materie-saar, der oftest 

 er ovale, 5 — 6 cm. lange og 2 — 4 cm. dype, og som enten hitrører 

 fra en penella eller fra en slimaal. 



Ved Porto Aleksandre har man gjort den interessante iagt- 

 tagelse at de knølflokker som om vinteren (juni, juli) trækker forbi 



