1914—15] Hvaler og hvalfangst i Sydafrika. 43 



Hos det største foster var penis placert i en fure, som 

 begyndte ca. 12 cm. bak penis og strakte sig forover helt til navlen. 

 Barderne var netop kommet tilsyne; de var tykke og bløte, ca. 

 3 cm. lange. Bardehaarene hadde en gjennemsnitlig længde av 

 6 — 8 mm, og var for det meste endnu kun at se ved basis av 

 barderne. De forreste og bakerste barder var kun repræsentert 

 ved smaa folder. Rygflnnen laa klemt ned til ryggen paa den 

 venstre side. Dens forside saavelsom spidsen var usedvanlig meget 

 krummet og bakkanten dypt konkav. Halefliken var sterkt bøiet 

 sammen mot legemets medianlinje. Farven var oventil ensfarvet 

 blaasort, under overalt hvitgraa. Overgangen i farve paa krops- 

 siderne var gradvis, uten nogen synlig grænse. Et parti like bak 

 øinene paa hver side var graalig. 



Det min ds te foster hadde ingen barder, og dets farve var 

 rødbrun over det hele. 



Abnorme eksemplarer. 



En stor hun med en totallængde av 14.95 meter (Durban 15 

 november 1912) lignet meget flnhvalen i farve. Saaledes var bryst- 

 finnerne hvite under og farve-fordelingen asymmetrisk, likesom hos 

 flnhvalen. Underkjæven og den distale del av overkjæven var hvite 

 paa den høire side, mens de paa den venstre var blaasorte. Paa 

 høire side var ogsaa et større antal av hvite barder end paa den 

 venstre. Bukfurerne var blaasorte i et belte tvers over hodets 

 underside og bakover til brystfinnerne, men kun en forholdsvis liten 

 del av strupen paa venstre side var ensartet mørkfarvet. Ingen 

 haar saaes paa spidsen av underkjæven. — Den var usedvanlig 

 slank og mager, sandsynligvis meget gammel og syk. Spæklaget 

 var kun 3.5 cm. tykt, og fordelt over hele legemet saaes talrike 

 saar, mere eller mindre betændte og som regel mere eller mindre 

 fyldt med destruert spæk. I nogen av disse saar sat en penella. 

 Denne hval laa ganske ubevægelig i havoverflaten og blev over- 

 seilet av hvalbaaten, som efterpaa skjøt den uten at den gjorde 

 videre forsøk paa at undfly. 



Lignende syke eksemplarer saaes ofte av hvalfanger Andr. 

 Ingebeigtsen ved Porto Alexandre. 



Hvalfangerne i Durban fortalte mig at ved en enkelt leilighet 

 hadde de fanget en Bryde-hval, som paa hele undersiden var farvet 

 omtrent som blaahvalen (B. musculus), hvorfor den i våndet an- 

 saaes for at være en saadan. 



