Carl Fred. Kolderup. -[Nr. 



Ved veien til Rødberg - er skutt litt i en graa- og hvitstri- 

 pet marmor. Fald 65° o. Dens mægtighet er 3 — 5 m. Hvilken 

 sone den svarer til ved jernbanelinjen, er det paa grund av over- 

 dækket terræng umulig at si. Der hvor der er skutt, staar der 

 en fyllit paa østre side. 



LVIL Konglomerat. Rullestenene er væsentlig gulgraa, delvis 

 epidotisert granit, forskjellige gabbrobergarter, hornblendeskifer, samt 

 litt broget marmor. Deres størrelse er meget forskjellig. Enkelte 

 har en diameter paa over 1 / 2 m., andre er ganske smaa. Yed be- 

 gyndelsen av store Rødbergtunnel er konglomeratet litet presset og 

 viser ingen lagning. Det ligner her enkelte konglomerater i Sulen. 

 Grundmassen trær sterkt tilbake. — Et præparat tat av en graa- 

 gul, granitisk rullesten viser under mikroskopet partivis ganske fin- 

 kornige masser, der nærmest maa opfattes som detritusmasser, hvori 

 der dog er foregaat omkrystallisering. I andre partier sees noget 

 større feltspat og kvartsindivider, delvis gjennemsat av detritus- 

 masse. Foruten feltspat og kvarts sees ogsaa grøn glimmer, der 

 delvis er omvandlet til klorit. Desuten talrike aggregater av zoisit 

 og epidot. Inde i disse sees rutilkrystaller. Endvidere sees soner 

 med kalkspataggregater. 



LVIII. Graalig granit („graa gneis") med talrike mørke brud- 

 stykker. Granatholdig „granulit" forekommer flere steder i mindre 

 partier, foruten i de senere nævnte LVIII a & b. Straks øst for 

 østre munding av store Rødbergtunnel staar en gang av finkornig, 

 rødlig plagioklasit („granit"). Ca. 50 m. ø. f. denne staar en 30 cm. 

 bred gang av en rødlig, finkornig granit. Over denne gang sees 

 en spalte, som falder 60° ø. Ca. 130 m. ø. f. tunnelen staar et 

 glideplan. Fald 45° n.v. 



Makroskopisk sees i den graalige granit biotit og en hel del 

 sølvglinsende muskovit, der særlig forekommer paa spalter i gra- 

 niten. Under mikroskopet sees hovedmassen av feltspaten at være 

 plagioklas, som delvis forekommer i meget store, listeformige indi- 

 vider. Foruten tvillinglameller efter albitloven sees ogsaa paa flere 

 steder tvillinglameller efter periklin- og karlsbaderloven. Paa sine 

 steder sees i plagioklasen litt detritus. I individer der ligger like 

 op til plagioklas, linder vi en mikroperthitstruktur og en slags gra- 

 nofyrisk struktur, som kunde tyde paa at begge disse strukturer er 

 sekundære, fremkaldt ved tryk. Ortoklas forekommer i mindre 

 individer end plagioklas. Endvidere sees kvarts med tydelige væske- 



