1914—15] Fj eldby gningen meil em Sørfjorden og Samnangerf jorden. 189 



LXVIII. Veksten som nu paa det nærmeste er utdrevet. Her 

 er kun en ur av løse stener tilbake nede ved jernbanelinjen. Læn- 

 gere oppe staar den i fast fjeld, men gaar ut ca. 60 m. fra jern- 

 banelinjen. Herfra blev i sin tid tat sten til børsbygningen og til 

 sokkel for Holbergstatuen i Bergen samt til Geier's monumentet i 

 Uppsala. Stenen var meget god. Uttagne haandstykker viser: 

 1. Skifrig serpentinklæber; under mikroskopet sees et aggregat av 

 serpentin med kalkspat, desuten litt erts og talk. 2. En grøn, 

 bladig talk. 



LXIX. Fyllit med kvartsaarer. Strøk n.— s. Fald ca. 90°. 

 Ved Seiastein sees tydelige skuringsstriper i retning v.s.v. — ø n.ø. 

 og heldende mot o.n.ø. Ved Seiastein staar paa nedre side av 

 skjæringen en granitgang (a) ca. Vs m. bred tvers paa lagene. Den 

 er noget bugtet og staar paa begge sider av jernbanelinjen. Ca, 8 

 m. længere øst staar en 0.4 m. bred granitgang (b). Fald 90°; strøk 

 misvisningens. Længere øst staar en 0.4 bred kvartsgang para- 

 lel lagene c. Ved baneformandens hus staar paa nedre side nok 

 en granitgang ca. Va m. bred paa tvers av lagene. Fald 70° 

 n.v. Et godt stykke længere øst staar en 2 m. bred gang av lys 

 graa granit. Strøk misvisningens retning. Fald ca. 90° (cl). 10 

 m. 0. f. denne staar en talkskiferlignende bergart i en ca. 70 cm. 

 bred gang (e). 



LXX. En skifrig, basisk hornblendesyenit. Strøk n.— s.; fald 

 ca. 90°. Ortoklas danner den lyse hovedmasse, Plagioklas sees i 

 faa individer. Blaagrøn hornblende danner aggregater med en brun 

 biotit, der delvis er kloritisert. Endvidere sees litt zoisit i ganske 

 store krystaller, zirkon, forholdsvis meget titanit, samt kalkspat. 

 Der sees ingen detritus. 



Fra denne sone haes et haandstykke av hvit plagioklasit eller 

 plagioklasrik granit. Desværre er intet notert i dagboken om 

 forekomsten, sandsynligvis er den en gang. Under mikroskopet sees 

 delvis detritusstruktur. Plagioklas danner hovedmassen. Mellem og 

 tildels som indeslutninger i denne sees kvarts i forholdsvis smaa 

 korn. Videre sees litt kalkspat, zirkon, lys brun og delvis klori- 

 tisert biotit i smaa blade, samt muskovit. En utført isolation viser 

 følgende sammensætning: 5 % mørke mineraler, 12 % kvarts, 7 % 

 oligoklas-albit, 75 % albit, 1 % ortoklas. 



Den omtrentlige kemiske sammensætning skulde da bli: 



S1O2 71.0 



Ab O a 17.0 



