1914—15] Fjeldbygningen mellem Sørfjorden og Samnangerf jorden. 195 



saa kommer ytterst en sone med talrike mosgrønne skjæl, der vist- 

 nok er glimmer, men som ogsaa indeholder mange zoisitstængler. 



Et tredje haandstykke er en perthitofyr. Makroskopisk sees 

 en blaalig-graa feltspat, der ser ut som labrador, og uregelmæssig 

 begrænsede, mørk grønne hornblendeaggregater. Under mikroskopet 

 sees de lyse individer at være mikroperthit, et par individer synes 

 at være mikrolin-mikroperthit. De mørke partier bestaar av aggre- 

 gater av grøn hornblende med lameller av pyroxen; end videre see-s 

 korn av svovelkis, mørk jernerts, samt et par smaa individer av 

 rutil og apatit. 



XCIX. Birkremit. Den er en lys graalig til rødlig, finkornig 

 bergart, der under mikroskopet viser sig at beståa av mikroperthit 

 samt kvarts. Mørke mineraler sees ikke i præparatet. Ved isola- 

 tion fandtes faa mørke mineraler, meget kvarts, yderst litet albit, 

 meget mikroperthit, samt yderst litet ortoklas. 



C Presset birkremit eller banatit. Den er en flekket, graa- 

 lig til rødlig bergart med uregelmæssige, mørkgrønne partier. De 

 mørk grønne til sorte partier bestaar av epidot, hornblende og biotit. 

 I den lyse graa hovedmasse, som er en detritus av kvarts og mikro- 

 perthit, ligger smaa rødlige, linseformige partier, som bestaar av 

 mikroperthit og litt mikrolinmikroperthit. Forøvrig sees korn av 

 svovelkis, titanit, magnetit og zirkon. 



CI. Amfibolitisert pyroxenit. Den er en finkornig, grønsort 

 bergart, som mikroskopisk viser sig at beståa av blaagrøn horn- 

 blende, litt brunlig biotit, mikroperthit, enkelte ertskorn, samt en 

 opknust masse der vistnok bestaar av feltspat. 



CII. Stripet, mikroperthitrik granit. Makroskopisk ligner den 

 en middelskornig, stripet grundfjeldsgranit med rødlig feltspat og 

 striper av biotit. Under mikroskopet sees tydelig detritusstruktur. 

 Imellem de opknuste dele ligger større individer av mikroperthit, 

 litt mikroklin og mikroklinmikroperthit. I detritusmassen indgaar 

 baade kvarts og feltspat. I partier der synes at være rekrystal- 

 lisert sees kvarts og feltspat, den sidste uten tvillinglameller. Av 

 mørke mineraler sees magnetit og biotit, endvidere litt muskovit og 

 zirkon, samt nogen faa krystaller av epidot. 



CUT. Mangeritiske bergarter. En prøve er middelskornig og 

 graalig. Under mikroskopet sees hovedmassen at beståa av en 

 adskillig vitret feltspat, der overveiende viser tvillinglameller; enkelte 

 viser perthitstruktur. Videre sees brun biotit, endel smaa epidot- 

 krystaller, muskovit, granat, apatit, zirkon, samt en erts. Der sees 



