I 



dette tidsskrift har jeg for publiceret etpar smaa af handlinger 

 om de hydrografiske forhold i fjordene ved Bergen 1 ). De hydro- 

 grafiske undersøgelser har været fortsat i de senere aar, idet der 

 til forskjellige aarstider er foretaget observationer paa de samme 

 stationer i Hjeltef jorden, Byfjorden og Osterfjorden (stationerne A, 

 B, C, D, se kartskissen). Desnden optoges en ny station, E, i fort- 

 sættelsen af den egentlige Osterfjord, kaklet Romereimsfjorden. 

 Stationens beliggenhed ei' nærmere bestemt saaledes: 



60° 42'. 5 X., 5° 38 E. 



1 begyndelsen af september 1901 foretoges baade skrab ilinger 

 og hydrografiske undersøgelser i Romereimsfjordens fortsættelse, den 

 saakaldte Mofjord. Den S km. lange Mofjord staar ved en grand 

 strøm. Mo strømmen, i forbindelse med Romereimsfjorden. Paa det 

 grundeste sted i denne strøm varierer dybden mellem 1.6 og 3.1 m.. 

 strømmens bredde har jeg ikke maalt. men den antages at være ca.. 

 40 m. Den største fundne dybde i det inclenforliggende Mofjord- 

 bassin var 212 m. Erindrer man. at Mofjordens vigtigste tilløb, 

 Moelven. gaar gjennem et af de nedbørrigeste strøg i Norge, blir 

 det indlysende, at Mostrømmen har en yderst vanskelig opgave, naar 

 den skal forsyne Mofjorden med saltvand. Det viste sig ogsaa, at 

 nævnte fjord frembød flere eiendommeligheder i fysisk og biologisk 

 henseende. I marts 1902 foretoges med bidrag af staten obser- 

 vationer i vaarsilddistriktet og i de sydligste af de større vestlands- 

 fjorde. Fra Korsfjorden fik vi observationsrækker i september 1899 2 ), 

 og i marts 1902 besøgtes Selbjørn-, Bømmel-. Bokn-, Nerstrands- 

 og Lysefjord. Derved er der tilveiebrakt et ganske godt materiale 



x ) 1. Undersøgelser i fjordene ved Bergen 1897 — 98. Berg. Mus. Aarb. 1898. 

 2. Undersøgelser i fjordene ved Bergen 1899. Berg. Mus. Aarb. 1900. 

 2 ) Cf. Undersøgelser i fjordene ved Bergen 1899, p. 12. 



