1903] Studier over naturforholdene i vestlandske f jorde. 27 



af ferskvand vil hindre atmosfærens indflydelse paa dyblagenes 

 temperatur. Dette forhold skal jeg komme tilbage til i denne af- 

 handling. Her faar det være tilstrækkeligt at konstatere, at varia- 

 tionen i temperatur og saltholdighed i dybder paa 50—200 meter 

 blir mindre, eftersom man nærmer sig fjordenes bund. 



c. Temperaturmaksinia og minima samt deres bevægelser. 



Prof. Mohn 1 ) har paa grundlag af maalinger, foretagne i den 

 inderste del af Vestfjorden samt i Altenfjord beskrevet de vigtigste 

 fænomener i de øvre vandlags varmefordeling. Mine maalinger fra 

 de vestlandske fjorde viser, at der i det store og hele er overens- 

 stemmelse mellem forholdene i de næ virte fjorde og i Vestfjord og 

 Altenfjord. I januar, februar og mars er der minimum af tempera- 

 tur i overfladen og maksimum lindes om ikke altid ved bunden saa 

 dog ialfald paa noget dybere vand. 



April er en overgangsmaaned, da begynder nemlig overfladen 

 at opvarmes, minimum begynder at vandre nedover, mens overfladen 

 blir sæclet for temperaturens maksimum. Og i mai, juni, juli og 

 august holder maksimum denne stilling, mens minimum fjerner sig 

 mere og mere fra overfladen. 



September er atter en overgangsmaaned, overfladen afkjøles og 

 maksimum begynder den samme vandring som vaarens minimum. I 

 oktober, november og december vil høstmaksimum bevæge sig dybere 

 og dybere, og minimum vil flytte til overfladen i det øieblik, da af- 

 kjølingen er saa langt fremskreden, at overfladen har faaet en lavere 

 temperatur end den forholdsvis konstante, som forekommer i de 

 dybere lag. Dette tidspunkt indtræder ganske vist før, jo mere man 

 fjerner sig fra den ydre kyst. Den 25 /u 1902 var der i Byfjorden 

 minimum i overfladen (4.5), men i Hjeltefjorden fandtes det (6.95) 

 i et dyb af 200 m. 



Observationerne i de vestlandske fjorde har givet anledning til 

 en nærmere bedømmelse af de vandringer, som temperaturmaksima 

 og minima foretager. Det viser sig, at Hjeltefjorden forholder sig 

 paa en anden maade end Byfjorden, hvad angaar hastigheden i disse 

 bevægelser. Nedenfor skal anføres nogle eksempler herpaa. 

 Den 6 /n 1900 fandtes i Hjeltefjorden høstmaks. (10.4) i et dyb af 



50 — 80 m., den samme dag i Byfjorden var maks. (9.55) i et 



dyb af 15 m. 



x ) Nordhavets dybder, temperatur og strømninger. 



15 



