1903] 



Studier over naturforholdene i vestlandske fjorde. 



33 



Af foranstaaende tabel sees, at der paa dybet i de vestlandske 

 fjorde hersker en særdeles stor ensartethed i temperatur og salt- 

 gehalt Varmegraden er mellem 6 og 7 og saltgehalten omkring 

 35 pro mille. De fjorde eller de partier af fjordene, hvis bund- 

 vandsforhold kan karakteriseres paa den maade, har jeg ndskilt som 

 en egen gruppe. Til den anden gruppe kan henregnes de fjorde 

 og fjordpartier, som er forsynede med saa hoie undervandstærskler, 

 at elet salte bundvand (omkr. 35 ( 7 00 ) ikke formaar at trænge ind. 

 A f denne sort har jeg paa Norges sydvestkyst havt anledning til 

 at undersøge to, nemlig Lysefjorden i Ryfylke og Mo fjorden. Natur- 

 forholdene paa disse steder er saa eiendommelige, at jeg vil omtale 

 de nævnte fjorde noget nærmere. Her skal kun anføres værdierne 

 af temperatur og saltgehalt ved bunden. 



Fjord 



Station 



Date 



Soun- 

 ding- 



Depth 



of the 

 sample 



Temp. 



Sal. cont. 



Mo fj ord 



XX. 



60° 45'5 N. 

 5° 47 '.5 E. Gr. 



7 /a 1901 919 TY! 



200 m. 



6°.85 C. 



32.49 











Lysefjord 



LI. 



59° 3' N. 

 6° 20' E. 



17 / 3 1902 



415 



400 



5.85 



33.37 



Det bemerkes, at paa 200 meters dyb i Lysefjorden var temp. 

 5.85 og saltgeh. 33.32. Det er noget paafaldende, at Mofjorden, 

 som ligger næsten 2 breddegrader længere mod nord end Lysefjor- 

 den, har en bundtemperatur, som er 1° høiere end Lysefjordens. 

 Her bør man atter gjenkalde i erindringen, at overfladelagene er 

 meget opblandede, saa at varmen forplantes mod dybet næsten ude- 

 lukkende ved ledning, og nogen varmetilførsel ved undervands- 

 strømme kan ikke tinde sted, da fjordene er afstængte ved tærskler. 

 Bundvandet maa saaledes udelukkende faa sin varme fra overflade- 

 lagene, som atter igjen paavirkes af luftens varme. Sommerens 

 overskud og vinterens underskud gaar nedover mod dybet i form 

 af et temperaturmaksimum og minimum, hvoraf til slutning fremgaar 

 en udjevning, som maa svare til stedets aarlige middeltemperatur. 



