34 O. Nordgaard. [No. 8 



Ifølge Mohn er luftens aarlige middeltemperatur for Hellisø 7°.l C, 

 for Bergen 7.0, og da er det jo i høi grad rimeligt, at Mofjorden 

 har omtr. 6.8. Erindrer man tillige, at Mohn har beregnet luft- 

 temperaturens aarlige medium for Nerstrandsf jorden til 6°.0, x ) maa 

 5.8 for Lysefjorden ansees at være en sandsynlig værdi. Different- 

 sen i middeltemperatur blir ogsaa forstaaelig, naar man merker sig 

 den omstændighed, at Lysefjorden ligger længere ind i landet end 

 Mofjorden, hvorved den kontinentale indflydelse gjør sig sterkere 

 gj seidende. 



I de fjord e eller de partier af fjordene, som er afstængte ved 

 høie undervandstærskler, kan man altsaa med lethed tinde luftens 

 aarlige middeltemperatur ved at maale temperaturen i det homoter- 

 miske bundlag. Jeg antager, at denne regel gjælder uden und- 

 tagelse for den del af af kysten, hvis aarlige nedbørhøicle er 1000 

 m m. og derover, altsaa omtrent til Lofoten. 



Nedenfor vil jeg søge at vise, at nedbøren spiller en betydelig 

 rolle, hvad angaar temperaturens udbredelse paa dybet i fjordene. 



e. Nedbøren som havbiologisk faktor. 



Under undersøgelserne i det nordlige Norge vinteren 1899 

 hændte det tildels, at temperatur og saltgehalt fandtes at være 

 paa elet nærmeste konstant fra overfladen til bunden. I Kvænangen 

 (mellem Spilderen og det sydlige fastland) var saaledes d. 24 /i 1899 : 

 - - 150 rn-, t. 2°.6 C, s. 33.87 %o 

 180 „ - 3.1 „ - 33.87 — 

 Paa samme sted undersøgtes atter forholdene d. 19 f U 1899, og 

 da var: 



— 150 m., t. 0°.75 C, s. 34.21 %o 

 160 „ - 2.0 „ - 34.49 

 Jeg kunde anføre flere saadanne eksempler, men nøler mig her 

 med dette, iclet jeg henviser til den udførlige beretning om reisen 

 som udkommer om ikke ret længe. Et saadant forhold som det i 

 Kvænangen har man ikke kunnet konstatere for nogen fjord i den 

 sydvestlige del af landet. Og. grunden er uden tvil den, at det 

 vestenfjeldske Norges store regnmængde hindrer en saadan udjev- 

 ning af saltholdigheden som den, der var foregaaet i Kvænangen 

 hvor nedbøren er meget mindre. 



x ) Novdliavets, dybder, lemp. og strømninger, p. 90. 



