36 " 0. Nordgaard. [Xo. 8. 



dybden 415 m. Angaaende temperatur og saltgehalt se s. 14. 

 Med bundskraben fulgte op en hel del smaa træstykker, det lug- 

 tede ikke svovlvandstof af bundmaterialet. Der forekom mange 

 forskjellige dyrearter, men dyrelivet kunde ikke siges at være rigt. 



Lidt udenfor Sangesand loddede vi paa 460 m. Denne smale 

 fjord har altsaa dybder paa mere end 450 m. Ved Eiane i den 

 ytre del af fjorden loddedes paa 220 m. Her foretoges ogsaa bund- 

 skrabning. Ligeledes skrabedes i fjordens munding indenfor Fossan, 

 hvor dybden var 70 — 85 m., og endelig skrabedes paa det grunde 

 flak mellem Fossan og Oanes. Her fandtes dybden at være 45 m. 

 Det ovennævnte flak hindrer det varme og salte bundvand fra at 

 trænge ind i Lysefjorden. Fra flaket til fjordens midte har jeg saa- 

 ledes maalt følgende dybder: 45, 70. 85, 220, 460, 415 m. 



Saltgehalten af Lysefjordens bundvand var 33.37 %o. Bund- 

 temperaturen 5°.85 C. Paa flaket udenfor Lysefjordens munding v 

 fandt vi blandt andet Pecten islanrficus (et mindre eksemplar). M. 

 Saks siger om denne art, at den er temmelig sjelden ved Bergen, 

 som hidtil har været opfattet som artens sydgrænse ved vor kyst. 

 I de norske f jorde optræder saaledes P. islandicus hist og her helt 

 ned til den 59de breddegrad. 



Det ligger nær at sammenligne Lysefjorden med et tilsvarende 

 afstængningsbassin i det nordlige Norge, nemlig Skjerstadfj orden, 

 som ved tre forholdsvis grunde strømme staar i forbindelse med 

 Salt enf jord. 1 ) Skjerstadfj orden har dybder paa over 500 meter. 

 Nordhavsekspeditionen maalte den 17 /s 1877 i et dyb af 494 m. en 

 temperatur af 3°.2 C, og jeg fandtjlen 4 / 4 1900 i 500 meters dyb 

 en temperatur 3.15 med en saltgehalt i dette dyb af 34.09 %o. 

 Heraf kan imidlertid intet sluttes med hensyn til strømmenes mini- 

 mumsdybde; thi den følgende dag ( 5 A 1900) var overfladens 

 saltgehalt et stykke ud i Saltenfjorden 34.11 %o. Det er neppe 

 nogen tilfældighed, at nordhavsekspeditionen i august 1877 og jeg 

 i april 1900 fandt den samme bundtemperatur i Skjerstadfj orden, 

 nemlig 3.2. Selv i denne fjord er vistnok tilførselen af ferskvand 

 saa stor, at vertikalstrømme i nogen større udstrækning vanskelig! 

 kan opstaa, hvorved temperaturforandringerne i væsentlig grad for- 

 sinkes. Et bevis for, at varmens forplantning i Skjerstadfj orden 



J ) Hvor stor mindstedybden er i disse strømme kan ikke bestemt siges. 

 En lods meddelte mig, at i Saltstrømmen, hvorigjermem trafiken gaar, var 

 minimumsdybden omkr. 20 m. 



