1912] Nordfjords kvartæravleiringer. 41 



altsaa samtidig- ha dannet strandlinjen paa Kvitenes, saa maatte 

 det være rimelig, at der var en like godt utviklet strandlinje paa 

 hele det mellemliggende parti ogsaa, men der mangler den fuld- 

 stændig. 



Jeg linder det derfor sandsynlig, at strandlinjen paa Kvitenes 

 kan stamme fra et senere tidsrum, nemlig fra isens sidste fremryk- 

 ning. Det kan synes paafaldende, at isranden er mere fremskutt i 

 i hovedfjorden end i Eidsfjorden; men det maa erindres, at Aalfot- 

 bræen maa ha git et betragtelig tilskud til den gjennem hovedfjor- 

 den fremrykkende bræ. 



Der er endnu en strandlinje som maa nævnes; den ligger rig- 

 tignok ikke i selve fjorden, men litt utenfor denne, nemlig paa 

 Frøien, like ved Kalvaag. Her ser man paa et kort stykke en 

 ganske fortrinlig strandlinje. Ogsaa dens høide falder sammen med 

 den marine grænse der. Men det er allikevel mulig, at den ikke 

 tilhører den senglaciale tid, men er ældre ; ti det ser ut for, at den 

 i nordre ende blir overdækket med betydelige mængder løsmateriale, 

 som ialfald ikke kan være yngre end den senglaciale sænknings 

 maksimum; trolig er det ældre. 



Den eneste rimelige maate, hvorpaa den kan være dannet un- 

 der sænkningens maksimum er, at bræen fra Vinjekvarven har 

 naadd ut i havet paa et længere stykke under dette tidsrum og 

 derved fremkaldt et lokalt minimum i havet her. Jeg skal dog ikke 

 tilbakeholde den bemerkning, at omend den ovenfor antydede dan- 

 nelsesmaate for strandlinjerne vistnok er den sandsynligste i inde- 

 lukkede fjorder, saa skulde jeg dog være tilbøielig til at tro, at der 

 paa aapne kyster ogsaa maa kunne dannes strandlinjer udelukkende 

 ved bølgernes magt. Og da kan maaske dette være de kræfter 

 som har dannet strandlinjen ved Kalvaag. 



Til strandflatens tidsperiode kan den ikke høre; ti denne ligger 

 noget høiere. Til strandflaten hører derimot flere av de store hule- 

 dannelser, som findes langs med kysten i betydelig høide, saaledes 

 i Klovningerne, paa Selja og paa Søndmør, Dolsteinhelleren paa 

 Sandø etc. Den sidstes høide har jeg ved nivellement bestemt til 

 71 m. over tangranden. Her kan sees tydelige bølgeslagmerker i 

 høide med øverste kant av hulen. 



