48 H. Kaldhol. [Nr. 3 



det samme klippebasin som det, hvori Oldenvandet ligger, og de 

 staar saaledes i lignende forhold til hinanden, som Floen i Stryn 

 til Strynsvandet. 



III. Om landplatens nivaaforandringer og klimatet. 



Det nærmere studium av terrasserne og morænerne gir os vig- 

 tige bidrag ikke alene til forstaaelsen av landplatens nivaaforan- 

 dringer, men ogsaa til klimatets beskaffenhet under de forskjellige 

 hævningsfacer. 



Naar og hvorledes landets sænkning og hævning har foregaat 

 med partiet utenfor Tippen, vet vi fortiden meget litet om. Dog 

 synes sænkningen og hævningen her, at ha foregaat tidligere end 

 længere inde i fjorden. Derpaa tyder blandt andet muligens ogsaa 

 strandlinjen ved Kalvaag. Endvidere maa isbræen fra Yinjekvarven 

 (paa det nærmeste) ialfald ha naadd havflaten under sænkningens 

 maksimum paa Henøen, og det synes ogsaa at maatte forutsætte en 

 tidligere sænkning herute. 



Fra Tippen og indover faar vi sikrere holdepunkter. Da is- 

 randen naadde ut til Taklo og anla morænen her, var landet 

 ikke sunket saameget som 12 — 15 m. i forhold til dets nuværende 

 stilling; men under den lange stans, som bræen har gjort ved Nord, 

 maa sænkningen ha naadd henimot sit maksimum her. 



At dømme efter den molluskfauna, som er fundet paa Lange- 

 land maa isens stans ved Nord,, svare til den saakaldte r at id. 

 Om dette tidsrum blot er et længere stans av en tilbakerykkende 

 isrand eller det er grænsen for en egen istid, som mange antar, 

 kan ikke avgjøres her. Mest tilbøielig skulde jeg være til at anta 

 det sidste; ti sænkningen maatte ellers ha foregaat overordentlig 

 hurtig, under den kun 10 km. lange tilbakerykning fra Taklo 

 til Nord. Sænkningens størrelse maatte nemlig ha været mindst 

 30 m. paa Langland under dette tidsrum = 1 / 2 av den totale sænk- 

 ning, og det synes altfor meget paa et saa kort tidsrum. 



Isen maa paa denne tid i hovedfjorden ha naadd omtrent ut 

 til Jelsnes. Strandlinjerne paa Torheim — Havnes, Isene, Engel- 

 stad og paa Tippen stammer rimeligvis fra denne tid. De fortæl- 

 ler os, at landet paa det nærmeste har naadd sænkningens maksi- 

 mum ogsaa her. 



Ovenfor Nes i Eidsfjorden findes ikke sikre terrasser av bare 

 marin oprindelse, idet de herværende terrasser i Horningdal delvis maa 



