70 H. Kaldhol. [Nr. 3 



er ogsaa større end de ifølge Posselt og Jensen største grønlandske 

 eksemplarer (20 mm.); men synes at ha omtrentlig samme størrelse 

 som de største eksemplarer fra Gaasefj orden (if. Grieg). Det er 

 mindre end de større eksemplarer fra Kristianiafeltets ældre yoldialer 

 (27 mm.). Arten tindes kun i de kolde have fra Spitsbergen og 

 nordover. Dens optræden ved Langeland vidner derfor med vishet 

 om et meget koldt klimat under lerlagenes avsætning her. 



Lepeta caeca Mull. Av denne art har jeg nu kun et defekt 

 eksemplar i min samling, som har en længde av 15 mm., saa det 

 ganske sikkert har været mindst 16 mm. langt. Jeg har tidligere 

 fremfundet nogen flere eksemplarer av denne art, som jeg har over- 

 latt til landbrukshøiskolens geologiske samling og erindrer ikke nu 

 længer størrelsesforholdene. Størrelsen av det igjenværende eksem- 

 plar er i overensstemmelse med det, som Grieg anfører i „Brachio- 

 pods and Molluscs u , nemlig 16 mm. I Vindenesleren naar den en 

 længde av 18.5 mm. I yoldialeret ved Valle teglverk, Fredrikstad, 

 naadde det største av mig fundne eksemplar en længde av næsten 

 19 mm. (18.9 mm.). 



De klimatiske forhold under yoldialerets avsætning om- 

 kring Nordfjordeid kan efter de slutninger, som vi saaledes kan 

 utlede av molluskfaunaen, ikke ha været gunstigere end i Gaase- 

 fjorden. Sammenlignet med Bergens- og Kristianiafeltet, saa maa 

 det ha været noget mildere end under det ældre yoldialers av- 

 sætning ved Moss og Fredrikstad, men ikke meget. Derimot maa 

 her utvilsomt ha været koldere end under Vindeneslerets avsætning r 

 hvorunder temperaturen ifølge Kolderups undersøkelser maa ha 

 været som ved Spitsbergen eller Hvitehavet i vore dage. 



Dette stemmer ogsaa godt med de slutninger, som vi før ut- 

 ledet av terrasserne, strandlinjerne og morænerne. Storbræen 

 hadde sin grænse ved Hornindalsvandets vestre ende og ved Jels- 

 nes; men fjorden ellers var enten frossen eller paa en kortere tid 

 av aaret aapen, men opfyldt av drivis. Havets temperatur maa 

 derfor ha været henimot 0° selv i den varme aarstid. Det maa 

 imidlertid erindres, at skjælforekomsten paa Langeland ligger ca 

 4 — 5 km. borte fra den daværende brærand, saa forholdene maatte 

 bli gunstigere end ved Kristianiafeltets yoldialer, som er avsat om- 

 trent like ved Raerne (bræranden). 



Det vil derfor være rimelig, at de lerlag, som ligger nærmere 

 bræranden her, ogsaa vil vise et koldere klimat (Hjelle, Alsaker 

 etc); men derfra kjendes litet eller intet til den fauna, som levet 



