1912] Nordfjords kvartæravleiringer. 75 



Desuten talrike bladavtryk av Salix polaris Wahlenb. (best. av 

 Holmboe). Rekstad anfører Portlandia arctica Gray som hyppig 

 fra denne forekomst. Den fandtes ikke av mig; men det er mnlig, 

 at den findes paa litt større dybde, for Erik Rygg sa, at der var 

 en liten form, som var almindelig paa det sted, hvor Rekstad grov, 

 men som ikke blev fundet av os. 



Yed avleiringen av disse lerlag kan derfor ikke isranden ha 

 været langt borte. Den maa sikkerlig ha naadd til Sandene; ti 

 terrassen herfra og til Breimsvandet er ikke bygget helt op til den 

 marine grænse, hvad der er paafaldende ved utløpet av en saa stor 

 elv, og aarsaken hertil kan, som før antydet, kun være isen, der 

 maa ha ligget her ved landets dypeste sænkning. 



Nøiagtig at fastsætte de klimatiske forhold paa denne tid ved 

 Rygg paa grundlag av den fauna, som jeg fandt er ikke let, da 

 det er arter med meget vid geografisk utbredelse. Større betydning 

 har da den hyppige forekomst av Salix polaris. Ti denne plante 

 tindes nu kun i en høide, som ligger over 11 — 1200 m. o. h., 

 i vidje og lavbeitet, altsaa i trakter, som ligger like op under sne- 

 grænsen. Vi kan derfor slutte, at paa denne tid maa snegrænsen 

 kun ha ligget litet over havflaten. Rekstad kom til det resultat, 

 at middeltemperaturen da maa ha været ca. 9 — 11° lavere end nu, 

 hvilket vilde svare til temperaturen paa det sydvestlige Spitsbergen 

 i vore dage. Det er sandsynlig, at dette er omtrent rigtig; men 

 ialfald kan her ikke ha været koldere. 



Rekstad Ander, at naar alle forhold tåges i betragtning maa 

 faunaen paa Rygg være ældre end den, som fandtes paa Kirkhorn 

 i"Hornindal. Heri maa jeg. være helt uenig. Naar alle forhold 

 tåges i betragtning, maa leret i Hornindal være ældre 

 end det paa Rygg; ti i Hornindal maa ialfald leret være 

 avleiret før maksimum av isens sidste fremrykning her, 

 mens leret paa Rygg ikke er ældre, men rimeligvis sam- 

 tidig med maksimum av denne fremrykning. 



Det er mulig, at den av Brøgger omtalte skjælfo.rekomst fra 

 Vaarstølselv i Hyen kan stamme fra denne tid; men helt sikkert 

 er det ikke. Jeg finder det likesaa rimelig, at den kan stamme 

 fra landets stigning, hvortil baade Brøgger og Rekstad har hen- 

 ført den. Jeg skal derfor ogsaa omtale den litt nærmere under 

 sidstnævnte avsnit. 



