1912] Nordfjords kvartæravieiringer. 145 



Strandlinjens beliggenhet ved den ældste bebyggelse. 



I tilslutning' til molluskfaunaens og- klimatets ændringer vilde 

 det hat den største interesse at kunne bestemme indvandringstiden 

 for Nordfjords ældste befolkning. For mig er det desværre umulig 

 at indlate mig paa dette emne i sin helhet, da jeg baade savner 

 oplysning om det væsentligste av oldfundene her og ellers ogsaa 

 har faa kilder at holde mig til. Kun for en enkelt bygd, Eid, 

 hvor jeg har opholdt mig en aarrække og derved vundet et nøiere 

 lokalkjendskap, kan jeg ha en mere begrundet mening. Fra den 

 foreligger ogsaa en meget interessant og fyldig bygdehistorisk skil- 

 dring (Jakob Aaland, Nordfjord, Bd. II. Eid— Hornindalen), der 

 gir et godt bidrag til de fleste gaardes alder og bebyggelse. Det 

 nedenfor anførte vil være et litet bidrag til denne bygds historie 

 set fra et geologisk synspunkt. Det skal endvidere bemerkes, at 

 enkelte av disse synsmaater ogsaa kan ha sin betydning for de inden- 

 for liggende bygder, 'navnlig de lavtliggende deler av Stryn, Olden 

 og Loen, men ogsaa delvis for de øvrige deler, navnlig Gloppen 

 og Hyen. 



Ifølge A aland har man været i tvil om oprindelsen til det 

 oldnorske navn paa Eidsfjorden, Øy gi r, og det derav avledede ord 

 Øy gi, som var navnet paa Eid. A aland nævner, at det maaske 

 kunde komme av, at den nederste del av dalføret, hvor elven strømmer 

 i havet, har været kaldt Øyerne. En gaard, som ligger der, kaldes 

 endnu Øyerne. 



Det er vistnok temmelig sikkert, at navnet kommer av „Øyer"; 

 men det har sin rot i ganske andre forhold end de, som nu hersker, 

 forhold som ikke alene gjorde navnet let forklarlig, men hvorved 

 navnet ogsaa blev meget passende. Slik som forholdene nu er, 

 skulde der ikke være mange ting som gjør navnet rimelig; foruten 

 et par smaa flate øer i Eidselven nær mundingen, liggende saa bort- 

 gjemt at de ikke er meget synlige, tindes der ikke øer noget sted i 

 fjorden. Selv om den litt høiere liggende gaard Øyerne i ældre 

 dager ogsaa har været lignende flate øer, saa har de ligget like saa 

 bortgjemt og været like saa smaa og ubetydelige. Skal man vinde en 

 klarere forstaaelse av dette, maa man faa nærmere rede paa land- 

 skapets utseende ved den ældste bebyggelse. Nedenfor skal jeg 

 søke at redegjøre herfor saa godt som mulig. 



De ældste gaardsnavne, V i n-n a vn ene, fortæller os om, at 

 her har været fastboende folk i lano-e tider; ti fra andre deler av 



