1912] Ornerte heller i norske bronsealdersgraver. 11 



haugen en opreist sten og foran denne laa en helle med skaal- 

 formede fordypninger. Paa den reiste helle var ogsaa saadanne ind- 

 hugget. Dr. AV. Splieth mener at denne bygning maa opfattes som 

 et kultussted. 1 ) Lignende ,.altare' ; er ogsaa truffet i gravhauger 

 fra bronsealderen i Mecklenburg. I en haug ved Tessenow 2 ) som 

 man vilde fjerne, blev fundet et bronsesverd, hvad der ledet til at 

 den hele haug blev gjennemgravet. Nogen grav fandtes ikke, 

 men i haugens centrum blev truffet en 3 m. lang, 2.30 m. bred og 

 0.70 m. høi bygning av sten. tildels med flate heller som vægger 

 og med retning dv.— sø. Ed aDdeD noget mindre blev truffet nær 

 den østlige kant av haugen og i retning v. — ø. Ved Peckatel i 

 Mecklenburg var ogsaa bygget to altare, men her av ler. De 

 var noget høiere end de nævnte. Er bygningen i Dronninghøi 

 enklere end baade den fra Mecklenburg og Rege, maa der tillægges 

 den samme eD ligoeDde betydDiDg som de DævDte aDlæg. I en 

 anden henseende skiller de ornerte stener i Dronninghøi sig fra de 

 øvrige, idet de er anlagt utenfor haugens randstener. At denne 

 bygning maa sættes i forbindelse med de 3 begravelser i haugen, 

 synes klart. HverkeD i Regehaugen eller i den ved Tessenow 

 fandtes nogen begravelse, men ,.altar"-bygningen laa i haugens 

 centrum. Brændte ben, stykker av knokler og aske laa spredt 

 mellem stenene paa „altaret" fra Tessenow og større mængder fandtes 

 i rummet mellem begge bygningene i haugen. Sverdet 3 ) som fandtes 

 i denne haug laa ea. 0.5 m. over det større ,, altar"', noget østenfor 

 haugens midtpunkt. Den samling av ben og aske som er bemerket 

 her, kan vel neppe tyde paa andet end ofring, og sverdet maa 

 kanske opfattes som en offergave. Ved dette sverd har vi ogsaa 

 en tidsbestemmelse for denne bygning. Selv om den skulde ha 

 været benyttet gjennem læDgere tid, hvad deD store beDmasse kuude 

 tyde paa. tror jeg dog sverdet beteguer ydergræoseo. Dette hører 

 til 13de — 12te aarh. f. Kr., 3dje periode efter Montelius ; kroDologi. 

 Det lerkarskaar og de klumper av grøu ir, som laa paa steoeo i 

 Regehaugeu, maa efter dette opfattes som levDioger efter eD ofriog 



!) Mittheihmgen des anthropologischen Yereiiis in Schleswig-Holstein. 

 Achtes Heft, pag. 13 flg. Plan av haugen fig. 3. 



2 ) Dr. Eobert Beltz : Die Gråber der ålteren Brunzezeit in Mecklenburg, 

 erster Theil i Jahrbucher des Vereins fur mecklenburgische Geschichte und 

 Alterthumskunde. 67 Jahrg . pag. 117. 



3 ) Dr. Beltz anf. arb. pag. 116. Sverdet avbildet sammesteds. 



