2(3 Eyvind de Lange. [Nr. 4 



2 periode efter Montelius' kronologiske system (1500—1300). Ved 

 at sammenligne denne grav med en anden jædersk bronsealdersgrav 

 fra Særeim 1 ) i Klepp, hvor der ogsaa laa en belteplate med 2 rækker 

 spiraler, skal vi prøve at fiksere en mere bestemt tid for Regegraven. 

 I den nævnte grav fra Særeim laa en spænde, hvis naalehode hadde 

 en fuldt utviklet korsform, Mullers „korshovede bøilespænde", 

 som maa være yngre end den bredhodede i Regegraven. Belte- 

 platen hører imidlertid til samme tid; men da den her laa sammen 

 med den „korshodede" spænde, kan Særeimsgraven kanske sættes 

 til tiden ned mot 1300 f. Kr. „Den bredhovede bøilespændes" 

 utvikling til den „korshovede" maa ha foregaat i tiden mellem 

 1400 — 1300 f. Kr. Indenfor dette tidsrum maa saaledes Regegraven 

 være anlagt. Tidligere end 1400 kan det neppe tænkes at denne 



begravelse kan ha fundet sted ; ti den 

 fuldendte teknik som viser sig i ut- 

 førelsen av spiralornamentene paa de 

 oldsaker, vi allerede har set, maa ha 

 gjennemløpet en utvikling i aar hun- 

 dredet tidligere, før den kunde frem- 

 træ saa fuldendt som vi ser den paa 

 Fig. 18. Halskrave av bronse. disge arbeider . Derm e stil naadde 

 Eege, Haaland p., Jæderen. , , , . , . - . , ta 



sin blomstring netop i 14 aarh. Des- 



uten kan de ældste nordiske spænder sandsynligvis ikke sættes 

 tidligere end 1400 f. Kr., og spænden fra Regegraven betegner et 

 videre utviklingstrin av denne ældste typus. Efter dette skulde 

 denne grav ikke kunne sættes før 1400, da ornamentikken paa old- 

 sakene viser en fuldkommenhet i komposition og teknik som først 

 maa være naadd efter den tid. Heller ikke kan den sættes senere 

 end Særeimsgraven, da den spændetypus vi der har igjen er en 

 utvikling av den vi har fra Rege. Denne grav skulde vel rettest 

 kunne dateres til tiden omkring 1350 f. Kr. Dermed har vi ogsaa 

 git tiden for den ornerte helle i vestre gavl, da intet tyder paa at 

 kammeret ikke skulde være bygget for den her gravlagte kvinde. 

 Foruten de ovenfor omtalte stykker laa der i graven ogsaa 2 haand- 

 ledsringer, hvorav den ene er avbildet her, fig. 19. Begge var av 

 samme form og lik den som laa i graven fra Særeim. I den ene 

 av disse ringer laa en stump av armbenet. Den ene ring er 2.1 



x ) Aarsberetningen 1879, pag. 230. Spænden og belteplaten avb. pl. III, 

 fig. 13 og 14. 



