﻿James A. Grieg. [Nr. 1 



fjorder er underkastet store variationer fra aar til andet. Det er 

 uten tvil dette som er grunden til at mange av disse kystformer 

 pludselig kan optræ langt inde i vore fjorder; en overseen under 

 tidligere undersøkelser kan nemlig for flere arters vedkommende 

 vanskelig tænkes. Det er saaledes tilfældet med Patella vulgata, 

 denne inden tidevandsomraadet saa karakteristiske art. Den maa 

 være indvandret til Jondal i de seneste aar. Den fandtes nemlig 

 i 1912 kun i nogen faa eksemplarer inden to omraader, Strauma- 

 stein og Sætveitnes, som i tidligere aar var blit meget grundig 

 undersøkt. 



Av materialet har de i 1905 og 1906 indsamlede decapoder 

 været benyttet av professor Appellof under utarbeidelsen av „Die 

 dekapoden Crustaceen". 1 ) 



Som ovenfor nævnt lindes der i literaturen mange spredte op- 

 lysninger om den marine fauna ved Utne. Bergens museum er i 

 besiddelse av en samling evertebrater fra Utne, indsamlet av 

 dr. D. C. Danielssen. Desuten er der i aarenes løp indkommet 

 til museet fra forskjellige lokaliteter i Hardanger fisker og everte- 

 brater. Istedenfor kun at redegjøre for det ved Jondal indsamlede 

 materiale har jeg, idet jeg samtidig ogsaa har tat hensyn til materiale 

 som foreligger fra andre deler av det indre av Hardangerfjorden, 

 i dette „ Bidrag til kundskapen om Hardangerfjordens fauna" søkt 

 at gi en samlet oversigt over de pattedyr, fisker og evertebrater, 

 som er kjendt fra de indre partier av Hardangerfjorden. Før jeg 

 imidlertid bringer denne oversigt skal jeg i korthet omtale bund- 

 og dybdeforhold samt andre biologiske forhold inden den av mig 

 undersøkte del av Samlenfjord. 



Den skildring som professor G. 0. Såes gir av fjorddypet ved 

 Utne 2 ) passer i det store hele ogsaa paa dypet ved Jondal, dog 

 er det her noget grundere — de største dyp jeg paatraf var ca. 

 800 m., mens det ved Utne kan gaa ned til over 900 m. Like- 

 ledes synes avheldet mot fjorddypet gjennemgaaende at være mindre 

 steilt ved Jondal, omend det ogsaa her mange steder saasom ved 

 Ljonestangen, Straumastein, Thorsnes og Jonanes kan med. engang 

 bære lodret av mot dypet. Fjordens dyprende er dækket av en 



l ) Meeresfauna von Bergen, Heft. 2 & 3, 1906. 



* 2 ) Angaaende dybde- og bundforholdene i de vestlandske f jorde se ogsaa 

 Appellof: Faunistiske undersøkelser i Osterfjorden. Bergens Museums Aarbok 

 1906, nr. 13. 



