﻿1913] Bidrag til kundskapen om Hardangerfjordens fanna. 13 



nedover mot dyprenden ved Jonanes er dækket av fint lerslam av 

 samme konsistens som det i renden. 



Det vil føre for langt at gi en fuldstændig fortegnelse over alle 

 de dyrefarmer, som holder til paa plataaet, nævnes skal kun nogen 

 sjeldnere eller mere karakteristiske former: Pelonaia corrugata, 

 Clavelina lepadiformis, Pecten imbrifer, Cultellus pellueidus, Cuspi- 

 daria jugosa, Trachydermon albus, Lepeta cøca, Calliostoma occiden- 

 talis, Craspedotus ottavianus, Scala communis, Scaphander puncto- 

 striatus, Actæon tornatilis, Bulla utriculus, Pleurophyllidia loveni, 

 Neomenia carrinata, Phascolosoma vulgare. Caridion gordoni, Inachus 

 dorsettensis, Scalpelhim vulgare, forskjellige annelider, Pontaster 

 tenuispinus, Luidia sarsi, Astrogonium pareli, Ophiocten sericeum, 

 Amphiiira elegans var. tenuispina, Ophioscolex glacialis, Echino- 

 cardium cordatum, Cucicmaria frondosa, Myriotrochus vitreus, Thy- 

 one fusus og raphanus, Synapta inhærens, Pennatula phosphorea, 

 Virgularia mirabilis, Stylatula elegans, Funiculina quadrangidaris, 

 Epizoanthus incrustatus, Tubularia indivisa, Plumalaria pinnata 

 o. s. v. Av fisker kan nævnes : Crystallogobius linearts og Callio- 

 nymus maculatus. Paa avheldet mot fjorddypet fandtes Rabdopleura 

 mirabilis, Lima excavata, Echinus elegans og flere andre av de 

 arter, som forekommer ved Jonanes og Straumastein. 



Jondalsbugtens fauna er ikke alene rik paa arter, men ogsaa 

 paa individer. En av grandene til bugtens faunarigdom er de for- 

 skjelligartede og vekslende bundforhold. Men en ikke mindre væsent- 

 lig faktor hertil spiller uten tvil de eiendommelige strømforhold. 

 Elvestrømmen fra Jondalselven stryker langs det søndre land til 

 Sætveitnes, hvor den møter den utgaaende fjordstrøm. En del av 

 strømmen rives med av denne utover fjorden, men en anden del 

 løper tilbake ind bugten til Vik, hvor den deler sig i to grener; en 

 gren gaar sydover til Jondalselvens munding, hvor den igjen forener 

 sig med elvestrømmen; den anden gren løper nordover langs land 

 til Jonanes, hvor den forener sig med den forbi nesset løpende 

 fjordstrøm. I Jondalsbugten dannes der saaledes to strømcentre 

 med ringe strømcirkulation. Dyr som fødes inden omraadet vil 

 gjennemgaa hele sin utvikling der. Paa den anden side vil larver 

 andetsteds fra, som tilfældigvis er kommen ind i strømcirkelen, bli til- 

 bakeholdt der. Dette forklarer den ansamling av dyrefarmer, baade 

 av arter og individer, inden saadanne omraader. De er vel kjendt fra 

 vore fjorder. I større maalestok kan fænomenet iagttages i de cen- 

 trale partier av Nordsjøen, hvor dr. Helland-Hansen har paavist en 



