﻿1913] Bidrag til kundskapen om Hardangerfjordens fauna. 19 



sjøens og Vaagsfjordens 1 ). Denne forskjel mellem fjord- og kyst- 

 faunaen vil forøvrig ogsaa fremtræde ved en sammenligning mellem 

 faunalisterne i Appelløfs: „Faunistiske undersøgelser i Oster- 

 f jorden" 2 ) og „ Faunistiske undersøgelser i Herløf jorden" 3 ) samt 

 mellem echinoderm- og molluskfaunaen i Sognesjøen og den i de 

 indre dele av Sognefjorden ved Vik, Balestrand og Leikanger 4 ). 

 Denne sidste sammenligning har saameget større interesse, da den 

 omfatter samme fjord. 



Forskjellen mellem fjord- og kystfaunaen viser sig størst inden 

 littoralregionen og særlig inden dens øverste lag, tidevandsomraadet. 

 Ute i skjærgaarden lever inden dette omraade Balanus balanoides 

 samt de fem mollusker : Mytilus edulis, Patella vulgata, Littorina 

 littorea og rudis og Polytropa lapillus. Av disse arter er Polytropa 

 lapillus i høi grad stenohalin, hvorfor den meget snart indenfor fjord- 

 mundingerne forsvinder. Patella vulgata tilhører likeledes de 

 stenohaline arter. Undtagelsesvis kan den dog trænge temmelig 

 langt ind i fjordene, i Hardangerfjorden har jeg saaledes som ovenfor 

 nævnt fundet den ved Jondal, derimot er det ikke lykkedes at flnde 

 den i de indre partier av Sognefjorden, heller ikke har Appelløf 

 fundet den i Osterfjorden. Selv om Patella vulgata saaledes kan 

 trænge langt ind i fjordene, synes dog de hydrografiske forholde i 

 disse at være mindre gunstige for dyret, de faa exemplarer som 

 fandtes ved Jondal var mindre end dem, som paatræffes ute ved 

 kysten, de største av dem var ikke større end de som paatræffes 

 i det nordlige Norge. Den sat endvidere noget dypere og mere 

 skjult end ute ved kysten, hvor den hører hjemme inden balanbeltet, 

 mens den ved Jondal fandtes i fucusregionen. 



De øvrige arter kan derimot taale større variationer i salt- 

 gehalten. De forsvinder derfor først helt inde i fjordene, hvor de 

 øverste vandlag har en ytterst liten saltgehalt. Mytilus. edulis og 

 Littorina littorea naar helt ind til bunden av selv de dypeste fjorde, 

 hvor de dog kun paatræffes paa dypere vand. 



!) Grieg: Om echinodermfaunaen i de vestlandske fjorde. Bergens Museums 

 Aarbok 1894 — 95 no. 12. Grieg : Bidrag til kundskaben om vestlandets mol- 

 lusker. Op. cit. 1896 nr. 10. Grieg: Skrapninger i Vaagsfjord og Ulvesund, 

 Ytre Nordfjord. Op. cit. 1897 nr. 16. 



2 ) Op. cit. 1896 nr. 13. 



3 ) Op. cit. 1894—95 nr. 11. 



4 ) Grieg: Marine mollusker fra Indre Sogn, Nyt Mag. f. Naturvidensk. 

 vol. 51 1912 nr. 5. Grieg: Sognefjordens echinodermer, Arch. f. Math. og 

 Naturvidensk. vol. 32, 1912, nr. 11. 



