﻿1913] Bidrag- til kundskapen om Hardangerfjordens fauna. 37 



Maalene er tat fra næsespids langs ryggen til halespids. Da 

 de er tat paa utstoppede individer er de litet eksakte. Jeg anfører 

 dem dog, da de gir et begrep om individernes størrelse. 



I „Norges Pattedyr" (p. 363) skriver professor Collett: 

 „Yngletiden indtræffer uregelmæssig, fra tidlig om vaaren indtil 

 langt ud paa høsten ; de fleste par synes dog at yngle om vaaren i 

 mai eller juni, da oteren paa den tid oftest sees at bære ind lyng 

 og tørt græs til sit hi. løv rig kan smaa unger lindes til næsten 

 alle tider af aaret." Ovennævnte materiale bekræfter fuldt ut denne 

 uttalelse, ja de to kuld fostre fra november og december, det sidste 

 omtrent fuldbaaret, samt de to omtrent halvvoksne unger fra mai 

 maaned synes at vise, at oterens yngletid endog kan foregaa midt- 

 vinters. 



Phoca vitulina Linné. 



I de inderste dele av Hardangerfjorden, Sørfjorden og Granvins- 

 fjorden er fjordsælen kun en tilfældig gjest, selv i Samlenfjorden 

 er den sjelden. Derimot er den meget almindelig i de ytre partier 

 av fjorden, i Tysnes og utenfor liggende distrikter. 



Balænoptera acuto-rostrata Lacépede. 



I sommer- og høstmaanederne, naar der er smaasild og brisling 

 i fjorden, kan vaagehval jevnlig sees i Hardangerfjorden ind til Utne. 



Phocæna communis Linné. 

 Meget almindelig. 



Delphinapterus leucas Pallas. 



Under den store invasion av russekobbe og hvitfisk til vore 

 kyster vinteren 1902—03 trængte hvitfisk ogsaa ind i Hardanger- 

 fjorden, hvor et individ 31 mars 1903 blev observert helt inde i 

 bugten ved Ulvik. Et andet individ saaes i midten av april ved 

 Utne. Et tredje individ dræptes 26 mai s. a. ved Halsenø, Sønd- 

 hordland. 



PISCES. 



Gasterosteus aculeatus Linné. 



Formen gymnurus lindes ved Jondal i Birkelandsvand, Eide- 

 vand, Bergevand og Tørvikvand. Saavel for den større ørret som 

 for røiren utgjør den en væsentlig bestanddel av næringen. 



