﻿1913] Bidrag til kimdskapen om Hardangerfjordens fauna. 71 



Leptochiton asellus Spengler. 



Almindelig. Danielssen har fundet den ved Utne. 



I „Mollusca regionis arcticæ Norvegiæ" (p. 112) angir G.O. Sårs 

 denne arts bathymetriske utbredelse til 0—20 fv. (38 m.). Imidler- 

 tid har Nordgaard ved Digermulen fundet Leptochiton asellus 

 paa 100 — 150 m. 1 ) og Sparre Schneider sier i „Tromsøsundets 

 molluskfauna" 2 ) at den i vore nordlige egne synes at være mer 

 en dypvandsform ,,som ikke har forekommet mig høiere op end 

 høist 15 — 20 fv. (28 — 38 m.), mens den under sydligere bredder 

 ogsaa er littoral og har sin dybdegrænse, der hvor den her nord 

 først begynder at vise sig". Forøvrig lindes Leptochiton asellus 

 ogsaa fra det sydlige Norge anført fra større dyp end de av Sårs 

 angivne. Verkruzen anfører saaledes i „Norwegen, seine Fjorde 

 und Naturwunder" at han ved Utne har faat den paa 100 — 200 

 favnes dyp (183 — 366 m.). Fra Kristianiafjorden anfører han den 

 fra 20—100 fv. (37—183 m.). I „Bidrag til Christianiafj ordens 

 molluskfauna" 3 ) opfører Brøgger den fra 70 -40 favners zonen 

 (132 — 75 m.). Ældre skandinaviske forfattere anfører den endog 

 fra 130 fv. (244 m ). Nævnes kan ogsaa at Jeefreys i „ British 

 Conchology" (vol. 3, p. 218) anfører at den ved den skotske kyst 

 er funden paa 145 fv. dyp (245 m.). 



Saavel i Hardangerfjorden (Jondal) som i Sognefjorden (Vik 

 og Leikanger) har jeg fundet Leptochiton asellus paa dyp, som 

 er adskillig større end de av Sårs angivne, ved Jondal gaar den 

 saaledes ned til 300 — 400 meters dyp. Denne dypvandsform av 

 Leptochiton asellus avviker fra den littorale form ved sin lysere 

 mer graalige farve og ved sin størrelse. Nogen av eksemplarene 

 fra Jondal var saaledes 18—20 mm. lang, 12 — 13 mm. bred, mens 

 de sammesteds tagne littorale eksemplarer kun opnaadde det halve 

 av denne størrelse. Ved Tromsø udmerker ifølge Sparre Schneider 

 dypvandsformen sig likeledes ved sin betydelige størrelse. 



Trachydermon exaratus G. 0. Sårs. 



Sparsom ved Thorsnes, Vikene, Sætveitnes, Tømmerviken og 

 Straumastein, 50 — 300 m. Jeg har likeledes faat den ved Vik og 



: ) Nordgaard : Hydrographical and biological investigations in Xorwegian 

 Fjords, 1905, p. 178. 



2 ) Tromsø Museums Aarshefter, vol. 8, 1885, p. 98. 



3 ) Nyt Mag. f. Naturvidensk. vol. 19, 1873, p. 115. 



