﻿1913] 



Stenaldersbostedet ved Garnes. 



23 



Skraperen fig. 27 (muligens bare et fragment) er mere eien- 

 dommelig og har adskillig typologisk interesse. Den er fremstillet 

 av en stor flekke og den ene side er brukt til skraperegg. For- 

 men er neppe tilfældig. Vi kjender nogen lignende grove eksem- 

 plarer fra vestnorsk stenalder, fra Lister (B. 3239 fra Haaknib- 

 marken i Vanse), fra Jæren (flere eks. i Stavanger Museum) og 

 fra Ryfylke (Mokseim i Torvestad, Stav. Mus.). Den er typologisk 

 set en forløper for flintsagen idet man ved et par eks. kan se hvor- 

 ledes eggen tydeligvis mere har været brukt som sag end som 

 skraper. 



Fig. 31. 



Fig. 32. 



Av flintbor er fundet et enkelt stykke, fig. 28. Endelig maa 

 nævnes en hel del flint flekker, fig. 29, ofte udmerket smukke 

 eksemplarer og dernæst adskillige flekker av Jrvartsit, aaresten eller 

 ■anden bergart hvorav er git en prøve i fig. 30. Her er det tyde- 

 lig hvor flinttekniken er overført til bergarterne paa stedet. Like- 

 saa ser man dette av flekkeblokkene (kjernene) fig. 31 — 32 av kvart- 

 sitiske bergarter. De er fundet i ganske stort antal paa de fleste 

 stedene i Garnesomraadet og noksaa utførlig beskrevet tidligere i 

 tilvekstfortegnelsene for Bergens Museum for 1909 — 1912. 



Ogsaa slipestens fr dg menter er fundet, nemlig av en rødlig sand- 

 sten som har været brukt til øksenes slipning. Derimot mangler 

 egentlige tilhuggerstener av betydning. 



Mere følelig er det at benrester og benredskap og lerkarbrot 

 mangler her. Det er desværre det samme forhold som gjelder de 

 Heste vestnorske bostedene. Forklaringen maa ligge i naturlige 



