﻿1913] Norsk fngle-régister 



hver enkelt av vore fuglearter, foruten samtidig at gi en komplet 

 og systematisk ordnet oversigt over antallet av arter samt 

 deres utbredelse og optræden hos os. Dette sidste forhold,, artens 

 opholdssted, er ikke alene berettiget til at tåges i betragtning ved 

 sammensætningen av fuglens navn, men er absolut ogsaa praktisk. 

 En hel del av de nu gjængse „litteraturnavne u er derimot som oftest 

 sammensatte av en farve- eller maal -angivelse: ,.graa", „grøn", 

 „sort" o. s. v. eller „stor u , „liten", ,.mindre tl o. s. v, skjønt hverken 

 farve eller maal i de fleste tilfælde er avpasset efter artens utseende 

 og endog meget ofte er motstridende dette. „Sortmeisen" (Parus 

 eder) til eksempel er jo slet ikke sort, likesaalitt som „graamaaken" 

 (Larus argentatus) er graa; paa sidstnævnte art tindes, naar fuglen 

 er utvokset, overhodet ikke en graa fjær, og det eneste, som 

 staar i forbindelse med denne farve og fuglen, er navnet. — Like- 

 saa vildledende er det ogsaa at benævne Dendrocopus major: „stor 

 flagspet" og Dendrocopus leuconotus: „hvitrygget flagspet", ti den 

 sidste er den største. Og denslags eksempler kan der næv- 

 nes mange av. Enkelte av vore „litteraturnavne u skyldes ogsaa 

 utvilsomt en trykfeil; saaledes er graafalk (= fjellvaak) blit til 

 ,.granfalk" hos flere forfattere, og aalekrage (= skarv) pranger i 

 Asbjørnsens huldreeventyr (1870) som „dalekrage". — Alke og 

 allik (= k aj e) er vistnok ogsaa oprindelig et produkt av en gjen- 

 sidig trykfeil; ihvertfald benævnes de begge som ensbetydende med 

 „raage i; i den ældre literatur. Foråt erholde en paalitelig forteg- 

 nelse over de oprindelige grundnavne paa vore fugle har jeg gjen- 

 nemgaat vor literatur herom fra Peder Claussøn Feiis's tid og frem- 

 over til vore dage (1599—1912), og hvor navnene har latt sig 

 indentificere har jeg gruppert dem under den specielle art og her 

 i kronologisk orden henført dem til den forfatter, av hvem navnet 

 første gang er benyttet. Under dette arbeide har jeg i de tilfælde, 

 hvor arten har været nøiere bestemt baade ved et vedføiet latinsk 

 synonym og av en mere eller mindre detaljert beskrivelse, altid tat 

 mere hensyn til synonymet og konsekvent latt dette være det av- 

 gjørende, hvor beskrivelsen undertiden endog har staat i absolut 

 motstrid til . : navne-arrangementet". Tiltrods herfor har det allike- 

 vel ikke kunnet undgaaes at faa en del grundnavne paa enkelte 

 arter, som ikke hører hjemme sammesteds, men jeg har ved saa- 

 danne som regel gjort den tilføielse, at med navnet menes vistnok 

 en anden bestemt art. — En hel del grundnavne er imidlertid se- 

 nere ogsaa overført til forskjellige fugle, idet vedkommende forfatter 



