﻿14 



H. Tho. L. Schaanning. 



[Nr. 6 



Bodø; mindre hyppig forekommer den 

 vis paatruffet saalangt nord som ved 

 fjeldsiderne følger den naalegrænsen. 

 tionær paa syd- og vestkysten. 



1. 



2. 



3. 



Egde (P) 1 ) (Claussøn Friis 



1599). 



Rødkielke (Hammer 1775). 



— Rødkelk (Rasch. 1838); 

 Rødkjælk (Stejneger 1873). 



— RaadJcjelk (Strand 1900). 

 Rødlink (Hammer 1775). 



4. 



5. 



6. 



endnu i Lofoten og er enkelt - 



Tromsø, 69° .40" n. b. Paa 



Sydlig trækfugl; delvis sta- 



Rødhals (Hammer 1775). 



Raudhals i Nordland (Aasen 



1873). 



Rødstrupet sanger (Collett 



1864). 



Rødstrupen (Guldberg 1892). 





15. Vidje-spiller (1912). Eriihacus suecicus L. 1766. — Ruger 

 aarlig og almindelig i birke- og vidjeregionen over hele landet op 

 til den russiske grænse; særlig talrik optrær den i Finmarkens 

 birkelier samt paa de søndenfjeldske høifjelde, mens den mangler 

 langs vestkysten. Sydlig og østlig trækfugl. 



1. Blaakelk (Rasch 1838). 



— Blaakjælh (Barth 1856). 



2. Blaastrupe-sanger (Stejneger 

 1873). 



3. Blaastnipesyngjaren (Strand 

 1900). 



4. Blaastrupen (Borrobæk 1900). 



5. Bjeldefugl (Helland 1902). 



Lappisk : Biello-cicas [= 

 Bjeldespurv] og CuoSegielat 

 [= Den, som kan 100 sprog] i 

 Koutokeino (Qvigst. 1902). — 

 Giella Vælggo i Sydvaranger 

 (Wessel 1905). 



Kvænsk : Satakiellinen i Syd- 

 varanger (Wessel 1905). 



16. Donau-spilleren (1912). Eriihacus cyaneculus Wolf. — 

 Tilfældig paatruffet en gang i Norge: ved Pasvikelv i Øst-Fin- 

 marken den 27 august 1905, da et individ av formen G. leucocyanea 

 (Brehm 1831) blev skutt sammesteds av forfatteren. Arten til- 

 hører det Mellem-Europæiske lavland og ruger nordligst ved Odense 

 i Danmark. 



l ) Navnet „Egde" overføres av en række forfattere, hvorav først (Brunnich 

 1764) og- sidst (Helland 1911), til Spetmeisen (Sitta europaea). Efter P. Claussøn 

 Friis's beskrivelse: „den fugl Egde, saa stor somenlerck, den sjunger 

 ald naten gjennem om sommmeren", kan blot menes Rødkjelk eller Maal- 

 trost, og da samme forfatter benytter navnet Drossel for sidstnævnte art, bør 

 den førstnævnte overlates „F.gde u navnet. 



