﻿Jens Holmboe. [Nr. 7 



blev det brukt her paa Hans Strøms tid. 1 ) Som ovenfor nævnt 

 var det samme navn (beinvidr) allerede vel kjendt i oldnorsk (p. 3—4). 

 Om navnets avledning sier H. Steøm i 1762: „At dette Træe 

 kaldes Been-Veed, kommer uden Tvivl deraf, at det indvendig i 

 Hvidhed og Haardhed ligner Been; men naar det Træe Viburnum 

 tillægges samme Navn. saa hensees formode[nt]lig paa dets beene 

 o: ranke Væxt." 1 ) Ogsaa de nyere sprogforskere har sluttet sig 

 til denne opfatning, at navnet beinved for Hex og Viburnum har 

 en forskjellig betydning. 2 ) 



Jøderis er et navn, som synes at være almindelig i bruk paa 

 et begrænset strøk av sydvestkysten. Ifølge mottagne skriftlige 

 meddelelser benyttes det i Nes pr. Flekkefjord (provst H. Backer, 

 lensmand Joh. Tjørsvaag, Hans Seland), i Hitterø sogn (lærerne 

 S. Thele, Alered Hansson og B. Urdal) og i Sogndal i Dalene 

 (kst. distriktslæge P. 0. Pedersen). Noget tilsvarende navn synes 

 ikke at forekomme andensteds i Norge og heller ikke ellers i Nord- 

 europa. Navnet staar øiensynlig i idéforbindelse med „kristtorn"; 

 fra Hitterø omtaler lærer Alfred Hansson et sagn om at det var 

 av dette træ jøderne flettet Kristi tornekrone. Navnet jøderis kan 

 ikke ses tidligere at være optegnet i literaturen. 



Torne. „ Kristtornen kaldes her ret og slet Tome", meddeler 

 sogneprest S. Nthagen fra Ulvstein i Søndmøre. Det samme navn 

 opgir ogsaa agronom L. Havaag fra Røvde, Søndmøre, og navnet 

 synes saaledes at ha en viss utbredelse paa de kanter. Navnet 

 Torn brukes i andre deler av landet specielt om Rosa. 



Tornebusk er træets almindelige navn ved den sydligste del 

 av kysten ; det brukes ifølge mottagne skriftlige meddelelser i Hart- 

 mark (J. Osnæs), Halsaa (R. Kobro, T. Spilling og Karl Møn- 

 nesland), Holme (A. Frigstad), Øislebø (A. Skaar) og Spangereid 

 (A. Præsthus). Fra andre kanter av landet har jeg kun faat en 

 enkelt meddelelse om, at dette navn benyttes om kristtornen; fra 

 Avaldsnes paa Karmøen skriver nemlig sogneprest E. Hove, at træet 

 i folkemunde kaldes Tornebusk. — Dette navn er saavidt vites første 

 gang i literaturen optegnet av V. B. Wittrock, som i 1861 og 

 1865 foretok botaniske reiser i vore sydligste kyststrøk. 3 ) 



! ) Hans Strøm: Beskrivelse over Fogderiet Søndmør, Bd. I, p.99. Sorøe 1762. 



2 ) Hj. Falk og Alf Toep: Etymologisk ordbog over det norske og det 

 danske sprog, I, p. 52. Kristiania 1903. 



3 ) V. B. Wittrock: Om Fanerogam- och Thallogam-vegetationen i Skandi- 

 naviens Ilex-region, p. 152. (Bot. notis. 1868). 



