﻿

1913] Kristtornen i Norge. 41 



m. fra marken 42 cm. Træet er svært medfaret ved avkvistning, 

 men ser dog ut til at trives meget godt. Dets blader er to slags, 

 med torner og ganske uten, halvdelen av hvert. — — Jeg har set 

 frugt paa kristtornen paa Vikingnes, men man sier at det ikke er 

 hvert aar den bærer frugt. Der har vokset vild kristtorn i Linga- 

 marken, et træ endog oppe ved Linga-vandet, men de er uttørret, 

 vækhugget eller ødelagt av hjorten sies der, saa der er ingen som 

 vet om den vokser der nu" (Toekel Lillefosse). 



[I Vikør findes, ifølge meddelelse fra gaardbruker Lars K. 

 Aksnes, kristtornen ikke vildtvoksende. Derimot trives den godt 

 som plantet paa Aksnesgaardene, behøver ikke at dækkes om 

 vinteren]. 



I Jondal synes der ialfald i ældre tider at ha vokset kristtorn. 

 S. C. Sommerfelt, som i 1826 botaniserte paa forskjellige steder 

 i Bergens stift, angir den nemlig for He ran dsh olm en. 1 ) Hvor- 

 vidt den endnu findes der er mig ikke bekjendt. Lensmand M. 0. 

 Hielmervik skriver: „Saavidt jeg har kunnet faa rede paa fore- 

 kommer nævnte træsort ikke paa sydsiden av fjorden," og for 

 Tørvikbygdens vedkommende, paa fjordens nordside, meddeler land- 

 handler J. Koltveit: „Efter nøie undersøkelse kan jeg oplyse, at 

 kristtorn (beinved) ikke findes her i bygden." — Lærer 0. Aksnes 

 har hørt, at den skal vokse paa gaarden Gangdal i Jondal, men 

 det har ikke lyktes at faa denne angivelse bekræftet. Gangdal 

 ligger paa fjordens sydside ret overfor Vikingnes]. 



Fuse, Strandvik og Haalandsdalen. Herfra kj ender jeg kun faa 

 voksesteder: Austefjord ved bunden av Lygrefjorden (ill. konser- 

 vator James A. Grieg og proprietær C. Lund); Svinestenen nær 

 Ballesheim, et litet træ, Sævareidlien og Haugen ved Sævareid - 

 fjorden (ifl. sogneprest H. Marstrander). Den vokser her i utmarken, 

 helst oppe i bergskaarer og er for det meste buskformet; et ca. 6 

 alen høit træ er blit nedhugget. Lensmand Harald Warhuus med- 

 deler, at han har set indtil mandshøi kristtorn f. eks. paa Hav- 

 skaar samt paa enkelte gaarder i Haalandsdalen og Strandvik; 

 han tilføier at træet findes spredt i hele hans distrikt. 



Tysnes. Kristtornen findes i stor mængde saavel paa selve 

 Tysnesøen, særlig dennes østside, som paa en hel del av de om- 

 liggende øer. Sogneprest T. Berger har herom bl. a. meddelt 



J ) S. C. Sommerfelt: Bemerkninger paa en botanisk Ekscursion til Bergens 

 Stift, p. 16. (Mag. f. Naturv. Bd. 9. Chria. 1828). 



24 



