﻿. 



74 Jens Holmboe. [Nr. 7 



anserina, P. argentea, Primula acaulis, Rhodiola rosea, Rubus saxatilis, Rumex 

 crispus, Sagina nodosa, Sanicula europaea, Sedum anglicum, S. acre, S. Telephium, 

 Senecio Jacobaea, Silene venosa, Solidago Virgaurea, Stachys silvatica, Succisa 

 p>ratensis, Triglochin maritimum, Ulmaria pentapetala, Urtica dioica, Valeriana 

 sambucifolia, Vicia silvatica. 



Enaarige urter: Ervum hirsutum, Geranium Robertianum, Melampyrum 

 pratense. 



Græsagtige planter: Aira flexuosa, Brachypodium silvaticum, Carex remota, 

 C. silvatica, Dactylis glomerata, Luzula silvatica, Melica nutans, Milium effusum, 

 Poa nemoralis, Sieglingia decumbens. 



Bregner: Aspidium spinulosum, Asplenium Adianthum nigrum, A. Ruta mu- 

 raria, A. Trichomanes, Botrychium Lunaria, Cystopteris fragilis, Phegopteris Dry- 

 opteris, Polypodium vidgare, Pteridium aquilinum. 



Som det vil ses er i denne liste ogsaa optat enkelte utpræ- 

 gede strandplanter. Saa langt ned mot stranden gaar nemlig krist- 

 tornen at den møter sammen med disse, dog neppe længer ned end 

 at dens røtter kun ved høieste springflod kommer i berøring med 

 det salte vand. 



Der foreligger kun temmelig sparsomme oplysninger om den 

 vegetation som optrær sammen med kristtornen i de nordligere 

 trakter. Av Ove Dahls skildringer fremgaar det imidlertid, at 

 den ogsaa paa kysten av Søndfjord og Nordfjord i regelen optrær 

 i krat av forskjellige løvtrær, sammen med en vegetation av urt- 

 agtige planter som har meget tilfælles med den paa Indreøen. 1 ) 



Foruten i løvkrat træffes kristtornen ikke saa ganske faa steder 

 ogsaa i ordinær furuskog, med bundvegetation af vaccinier, de 

 sædvanlige skogbunds-moser etc. Saadan synes forholdet ialfald 

 tidligere f. eks. at ha været paa Dybvik i Vestre Moland (samlgn. 

 pag. 17). Likedan synes den, ifølge meddelelse fra lensmand Jonas 

 Svekdsbøe, i Eid sogn i Fjeldberg, Søndhordland, væsentlig at 

 være indskrænket til de gaarder, hvor der er furuskog. Paa 

 den nordlige del av Tysnesøen, ikke langt fra Godøsund, har jeg 

 set adskillige store vakre kristtorntrær i tæt furuskog. Foruten 

 ældre trær fandtes her ogsaa ikke faa ganske unge, saa der tør 

 være utsigt til, at bestanden vil kunne holdes vedlike. Lignende 

 forhold har jeg ogsaa set paa Indreøen i Os, inde paa øen. — Det 

 ser ut til, at det alene er i de forholdsvis mest klimatisk begunsti- 

 gede strøk av dens utbredningsfelt her i landet, at kristtornen 

 vokser i furuskog. Henimot grænserne for dens utbredelse — mot 



1 ) Ove Dahl: Kystvegetationen i Romsdal, Nord- og Søndfjord. (Chr.a 

 Vid. selsk. forh. 1896, nr. 3). 



