﻿78 Jens Holmboe. [Nr. 7 



høide av 6 — 8 m. opnaar kristtornen ikke sjelden de fleste steder 

 hvor den tindes i Norge, naar den faar vokse længe nok. — I den 

 specielle oversigt over kristtornens utbredelse i Norge (s. 13 — 66) er 

 indtat en hel del opgaver over de dimensioner den kan opnaa i de 

 forskjellige distrikter. 



Paa sydkysten blir kristtornen, efter de foreliggende oplys- 

 ninger at dømme, hverken saa høi eller faar saa tykke stammer 

 som i fjordbygderne paa Vestlandet. Dette hænger vistnok sammen 

 med, at den paa Sørlandet er mere utsat for ødelæggelse, ja tildels 

 likefrem anses som en skadeplante som man med hensigt søker at 

 utrydde (smlgn. s. 82). Henimot dens nordgrænse, f. eks. paa 

 Søndmøre, og likeledes paa de voksesteder som ligger ute ved hav- 

 kysten, blir kristtornen i regelen heller ikke saa stor som den kan 

 bli f. eks. i Ryfylke og Søndhordland. 



Den størrelse vi har set kristtornen kan opnaa paa Vestlandet 

 nærmer sig sterkt grænserne for de dimensioner som overhodet er 

 iagttat hos denne træart. Th. Loesenee anfører i sin store mono- 

 grafi at træet blir størst i Norge og paa de britiske øer, og de 

 største dimensioner han kjender er 15 m. som stammens høide og 

 84 cm. som dens diameter. 1 ) Begge disse maal svarer netop til de 

 i Norge kjendte største. Og M. Willkomm nævner at mens træet 

 I Mellemeuropa ikke blir stort, kan det i „Vest- og Sydeuropa 

 samt i Orienten" bli indtil 15 m. høit og faa indtil V2 m. tykke 

 stammer. 2 ) Fra den engelske literatur citerer Schubeler et par 

 eksempler paa, at træet i England skal ha naadd endnu noget 

 større dimensioner, nemlig en høide av 50 engelske fot (= 15.2 m.) 

 og et stammetversnit av „2 — 4 eng. fot" (— 60.9 — 121.8 cm.); 3 ) 

 denne sidste angivelse er imidlertid saa ubestemt at man neppe kan 

 ta hensyn til den. Fra Westfalen citerer Loesenee, efter West- 

 hoff en angivelse om, at træet under særlig gunstige omstændig- 

 heter skal kanne opnaa en alder av over 100 aar og en høide av 

 „20 ja indtil 30 m." 4 ). 



Blomstringen begynder hos os i regelen i juni maaned og 

 fortsætter i juli, men det hænder undertiden ogsaa at den allerede 

 kan begynde i mai. De vakre røde frugter modnes senhøstes og 



x ) Th. Loésener: Monogr. Aquifol., I, s. 248. 



2 ) M. Willkomm: Furstliche Flora vou Deutschland u. Oesterreich. 

 Auflage, S. 787. Leipzig- 1887. 



3 ) Schubeler: Virid. nurv. II, s. 413. 



4 ) Th. Loésener: Monogr. Aquifol., II, s. 119. 



