﻿80 



Jens Holmboe. 



[Nr. 7 



cot. 



— Unge, nylig spirede frøplanter, træffes ofte i de trakter hvor 

 kristtornen er almindelig; en frøplante med fire løvblader og med 

 begge frøblader endnu i behold, samlet paa Anuglen 10 september 

 1909, er avbildet som fig. 13. Da kristtornen er tvebo er det 

 nødvendig, for at den skal kunne vinde varig indpas i en ny trakt, 

 at mindst to trær, et av hvert kjøn, vokser op saa nær hinanden, 



at en befrugtning av hunblom- 

 sterne blir mulig. Det vilde være 

 av interesse at undersøke om de 

 4 frugtstener, som i regelen findes 

 i hver enkelt stenfrugt, altid gir 

 planter av samme eller om de 

 ogsaa kan gi planter av forskjel- 

 lig kjøn. I sidste tilfælde vilde 

 transport av en enkelt frugt al- 

 likevel være tilstrækkelig til at 

 aapne muligheten av en videre 

 spredning. — Grener, som ligger 

 nede paa marken og overgroes 

 av mose, slaar villig røtter og 

 kan leve et selvstændig liv efter 

 hovedstammens død. Ved vege- 

 tativ formering kan paa denne 

 maate krattene gjøres endnu tæt- 

 tere end de ellers vilde ha været. 

 Snyltere. Særlig i aarene 

 1908 og 1909 var kristtorntrærne 

 i Bergens museums botaniske 

 have sterkt angrepet av en dipter- 

 larve, som minerer ganger under 

 huden paa bladenes overside. I 

 de følgende aar har ogsaa lar- 

 verne været observert til stadig- 

 het i haven, om end ikke i saa stor mængde, og den samme slags 

 larveangrep har jeg sommeren 1909 iagttat paa vildtvoksende krist- 

 torntrær paa Indreøen i Os. I 1912 har jeg fundet sterkt angrepne 

 trær ved Moberg i Os (vildtvoksende) og ved Aastveit i A åsene 

 nord for Bergen (plantet). Paa Anuglen undersøkte jeg i mai 1912 

 flere hundrede trær uten at finde et eneste angrepet. — Snyltein- 

 sektet hører saaledes sikkert til landets spontane fauna. Prøver 



Fig\ 13. Frøplante av kristtorn. 

 Anuglen 10 september 1909. 



