﻿1913] Kristtornen i Norge. 87 



enkelte tilfælder vites det ogsaa, at den plantede kristtorn ikke har 

 taalt tørken i særlig" tørre somrer (samlgn. f. eks. H. U. Sverdrups 

 meddelelse fra Balestrand, ovenfor). Men i det hele tat stiller den 

 neppe særlig store krav til fugtighet; ofte ser man den vokse paa 

 bergavsatser og lignende steder, hvor den maa nøie sig med litet 

 væte og ofte gjennem længere tid staar forholdsvis tørt. Ialfald 

 har sikkert A. Blytt betydelig overvurdert kristtornens og mange 

 andre vestlandsplanters avhængighet av et regnfuldt klimat. 1 ) 



Sammenligner man kartet over kristtornens utbredelse i og 

 utenfor Norge med meteorologernes isothermer og nedbørskarter, 

 trær dette tydelig frem. 



De nyeste karter jeg kjender over de enkelte maaneders iso- 

 thermer paa den skandinaviske halvø er de som H. E. Hamberg 

 har utarbeidet til sin avhandling om lufttemperaturen i Sverige 

 1856— 1907. 2 ) Her er ogsaa benyttet de offentliggjorte observationer 

 fra norske meteorologiske stationer for aarene 1841 — 1890. Pl. II 

 i Hambergs avhandling viser middeltemperaturen i januar ved 

 havets niveau; i det vestlige Norge løper isothermerne for denne 

 maaned — og for de øvrige vintermaaneder — stort set parallelt 

 med kysten, og det stykke av landet som i øst begrænses av januar- 

 isothermen for 0° og altsaa har en positiv middeltemperatur i januar 

 falder væsentlig sammen med kristtornens utbredningsfelt. I detal- 

 jerne er der vistnok avvikelser, bl. a. gaar kristtornen i Hardanger 

 og Ryfylke længer mot øst, men derimot i Sogn mindre langt mot 

 øst end O-isothermen er tegnet paa Hambergs kart. Men det maa 

 her erindres, at man som grundlag for isotherm-linjerne har et saa 

 meget mindre antal av observationspunkter end for kristtornkartet, 

 og en bedre overensstemmelse var derfor ikke at vente. — Gaar 

 vi utenfor Norges grænser, noterer vi først at O-isothermen for 

 januar ligger i ganske ubetydelig avstand utenfor kysten ved det 

 nordlige Bohuslan, hvor kristtornen før fandtes. Fremdeles at de 

 fleste av kristtornens i Langes flora opregnede danske voksesteder 

 ligger i de strøk av Danmark, som ifølge Adam Paulsens isotherm- 

 kart for januar har de mildeste vintrer (i den aller største del av 

 Danmark er forøvrig middeltemperaturen for januar mellem + 1 / 2 

 og -^ 1 / a "° C, og kun i det indre av halvøen og av Sjælland er 



x ) A. Blytt: Forsøg til en Theori om Indvandringen av Norges Flora 

 under vekslende regnfulde og tørre Tider, s. 349, etc. (Nyt Mag. f. Naturv., B. 21). 



2 ) H. E. Hamberg: Medeltal och extremer af lufttemperaturen i Sverige 

 1856—1907. (Bih. til Meteorol. iakttagelser i Sverige, vol. 49. Uppsala 1908). 



