﻿48 Carl Fred. Kolderup. [Nr. 8 



ogsaa flere som har utbredt sig i strøket paa begge sider av riks- 

 grænsen. 



Jeg vil saa gi en ganske kort oversigt over de store jordskjælv, 

 idet jeg deler dem i to grupper, 1) de hvis utbredelsesomraader er 

 større end 100 000 km. 2 , og 2) de hvis utbredelsesomraader er min- 

 dre end 100 000 km. 2 . Inden hver av disse grupper tar jeg skjærvene 

 i kronologisk orden. 



Jordskjælv med utbredelsesomraader større end 100 000 km. 2 . 



Til denne gruppe hører jordskjælwne den 4 mai 1657, 31 

 august 1819, 17 august 1834, 3 september 1834, 7 mai 1865, 9 

 mars 1866, 23 oktober 1886, 15 mai 1892, 23 juli 1894, 5 februar 

 1895 og 23 oktober 1904. For de 4 førstes vedkommende er det 

 paa grund av det ufuldstændige materiale umulig at beregne ut- 

 bredelsesomraadet med nogenlunde nøiagtighet; men saa meget er 

 ialfald sikkert, at det har været over 100 0<>0 km. 2 



Jordskjælvet den 4 mai 1657. Om dette jordskjælv skriver 

 Keilhau: „Dette merkedes ved Christiania Kl. tre Qvarteer til 12 

 om Middagen. Det strakte sig fra Østerdalen gjennem Soløer, 

 Hedemarken, Toten, Valders, Ringerige, øvre og nedre Romerige, 

 samt ned igjennem hele Landet til Bohus, saa at det i Nord og 

 Syd ytrede sig paa en Længde av over 99 Mile. I Øst og Vest 

 fornam man det næsten ligesaa langt, nemlig fra de svenske Grændse- 

 provindser lige til Lindesnæs, og endda kan det vel have havt en 

 endnu større Udstrækning baade i Længden og Bredden, men sikre 

 Efterretninger fra fjernere Egne vare ikke indløbne/ Disse etter- 

 retninger som Keilhau har hentet fra presten Escholts bok „Geo- 

 logica norvegica" er, som man vil se, for ufuldstændig til, at man 

 paa grundlag av dem kan tegne et kart over jordskjælvets ut- 

 bredelse. 



Jordskjælvet den 31 august 1819. Dette jordskjælv, der ind- 

 traf kl. mellem 3 og 4 em., er iagttat i det nordlige Norge, i det 

 nordlige Sverige saalangt syd som til Stockholm, i det nordlige Finland 

 samt paa Kola. Beretningen om at rystelsen er følt paa sidstnævnte 

 sted, tindes i Mobergs avhandling ,.Jordskalf i Finland fore 1882" 

 (Fennia, 9, no. 5), hvor der ogsaa angis, at rystelsen er merket i 

 Torneå, Uleåborg, Brakestad og Kalajoki socken, der ligger om- 

 kring den indre del av den Botniske Bugt. Merkelig nok anføres 

 der, at jordskjælvet ikke har været følt længere nord end til Kar- 

 ungi, d. v. s. ca. 3 mil nord for Torneå. Dette passer ikke godt 



