﻿56 Carl Fred. Kolderup. [Nr. 8 



gaaelse av tidsangivelserne, at disse ikke stred imot hans antagelse, 

 idet tidsangivelserne fra østlandet i det hele laa noget tilbake for 

 dem i det vestenfjeldske. Jeg har likeledes gjennemgaat det 

 gamle materiale og er kommet til det resultat at der, saaledes som 

 angit paa fig. 4 kan utskilles et omraade hvor styrken gjennem- 

 gaaende har været 5 eller derover; under dette strøk har vel da 

 sandsynligvis utgangssonen ligget. Det nævnte strøk omfatter som 

 det let vil sees de vestligste dele av Nordre og Søndre Bergenhus 

 amter samt tilstøtende dele av Ryfylke. Netop inden disse strøk har 

 man, som det vil fremgaa av den senere fremstilling, en hel del 

 middels, ringe og lokale skjælv. 



Jordskjælvet den 23 juli 1894 M. ca. 5 1 / 2 fm. (Nr. 138). 

 Dette skjælv er i Norge følt paa strækningen Bindalen — Tromsø 1 ), 

 i Sverige føltes det fra riksgrænsen og østover til Umeå og mot 

 syd er det her merket saa langt som til Dufved station i Jemtland 

 (se fig. 10). Reusch der har studert de norske jordskjælv i 

 1894, har antat at jordskjælvet maaske hadde sit utgangsstrøk i 

 havet vest for Bodø omkring Skomvær. Reusch hadde den gang 

 han skrev om dette skjælv ikke rede paa, at det ogsaa var følt 

 over store dele av det nordlige Sverige. Efter at ha studert baade 

 det norske og svenske materiale (det sidste er sammenstillet av 

 Svedmark i Geol. Foren. Forhandl. B. 16. S. 634— 638), er jeg 

 ikke saa sikker paa at Reuschs antagelse er rigtig. Jordskjælvet 

 har nemlig, efter beretningene at dømme, ikke været særlig sterkt 

 netop paa Skomvær, men har gjennemgaaende opnaadd styrkegra- 

 den VI paa strækningen Bodø — Andenes (Bodø, Røst, Værø, Flak- 

 stadø, Kvædfjord, Ballangen, Bjarkø og Andenes). Dette i forbin- 

 delse med den forholdsvis store utbredelse i Sverige gjør det sand- 

 synligere at utgangsstrøket blir at søke under den norske land- 

 masse. Formodentlig har dette strøk hat betydelige dimensioner; 

 men nogen nærmere begrænsning av det er det vel neppe mulig at 

 gi, da iagttagelserne er for spredte. Til støtte for antagelsen om 

 at utgangsstrøket laa under havet har været anført det danske 

 fartøi som ved denne tid sprang læk under slike omstændigheter 

 at man kunde formode, at jordskjælvet var aarsaken. Skibet var 

 da ute paa havet nord for Napstrømmen. Spørsmaalet blir hvor 

 sterkt skibet var, og hvad styrkegrad skjælvet maatte ha paa ved- 



*) Ifølge Svedmakk skal jordskjælvet være merket saa langt nord som til 

 Tromsø, mens Reusch i sin avhandling om skjælvet kun nævner Andenes som 

 det nordligste sted hvor rystelsen er iagttat. 



